EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 62005CJ0266
Abstrakt rozsudku
Abstrakt rozsudku
1. Európske spoločenstvá – Inštitúcie – Právo verejnosti na prístup k dokumentom – Nariadenie č. 1049/2001
[Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady č. 1049/2001, článok 4 ods. 1 písm. a)]
2. Európske spoločenstvá – Inštitúcie – Právo verejnosti na prístup k dokumentom – Nariadenie č. 1049/2001
[Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady č. 1049/2001, článok 4 ods. 1 písm. a); nariadenie Rady č. 2580/2001]
3. Európske spoločenstvá – Inštitúcie – Právo verejnosti na prístup k dokumentom – Nariadenie č. 1049/2001
(Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady č. 1049/2001, článok 9 ods. 3)
1. Rozsah preskúmania zákonnosti prináležiaci súdu Spoločenstva v súlade s článkom 230 ES sa môže líšiť v závislosti od dotknutých oblastí. Pokiaľ ide o súdne preskúmanie dodržiavania zásady proporcionality, zákonodarcovi Spoločenstva je potrebné priznať široký rozsah voľnej úvahy v oblastiach, ktoré z jeho strany predpokladajú rozhodnutia politického, ekonomického alebo sociálneho charakteru a v rámci ktorých má vykonať komplexné posúdenia. Zákonnosť takého opatrenia môže ovplyvniť len zjavná neprimeranosť dotknutého opatrenia prijatého v týchto oblastiach vo vzťahu k cieľu, ktorý príslušná inštitúcia zamýšľa sledovať.
Pokiaľ ide o rozsah súdneho preskúmania zákonnosti rozhodnutia Rady odmietajúceho prístup verejnosti k dokumentu na základe jednej z výnimiek verejného záujmu uvedených v článku 4 ods. 1 písm. a) nariadenia č. 1049/2001 o prístupe verejnosti k dokumentom Európskeho parlamentu, Rady a Komisie, je potrebné priznať Rade širokú mieru voľnej úvahy, aby mohla určiť, či sprístupnenie dokumentov v oblastiach, na ktoré sa vzťahujú uvedené výnimky, môže poškodiť verejný záujem. Preskúmanie zákonnosti takéhoto rozhodnutia vykonávané súdom Spoločenstva sa teda musí obmedziť na overenie rešpektovania procesných pravidiel a pravidiel odôvodnenia, vecnej správnosti skutkových zistení, ako aj absencie zjavne nesprávneho posúdenia skutkových okolností a zneužitia právomocí.
(pozri body 32 – 34)
2. Nariadenie č. 1049/2001 o prístupe verejnosti k dokumentom Európskeho parlamentu, Rady a Komisie má za cieľ zabezpečiť širokej verejnosti právo na prístup k dokumentom inštitúcií, a nie stanoviť pravidlá určené na ochranu osobitného záujmu na prístupe k niektorému z dokumentov, ktorý určitá osoba môže mať. Okrem toho zo znenia článku 4 ods. 1 písm. a) tohto nariadenia vyplýva, že pokiaľ ide o výnimky z práva na prístup obsiahnuté v tomto ustanovení, inštitúcia je povinná odmietnuť prístup k dokumentu v prípade, ak by jeho sprístupnenie verejnosti mohlo poškodiť záujmy chránené uvedeným ustanovením, bez toho, aby v tomto prípade bolo potrebné, na rozdiel napríklad od znenia odseku 2 tohto článku, vyvážiť požiadavky týkajúce sa ochrany uvedených záujmov s požiadavkami vyplývajúcimi z iných záujmov. Preto nemôže byť osobitný záujem žalobcu na oboznámení sa s dokumentmi zohľadnený inštitúciou, ktorá má rozhodovať o otázke, či sprístupnenie týchto dokumentov verejnosti by poškodilo záujmy chránené uvedeným ustanovením, a v tomto prípade odmietnuť požadovaný prístup.
Ak by aj žalobca mal právo byť podrobne oboznámený s povahou a dôvodom obvinenia, ktoré bolo voči nemu vznesené z dôvodu zápisu jeho mena do zoznamu osôb podliehajúcich zmrazeniu fondov a finančných aktív zavedeného nariadením č. 2580/2001 o určitých obmedzujúcich opatreniach zameraných proti určitým osobám a subjektom s cieľom boja proti terorizmu a ak by toto právo zahrnovalo prístup k dokumentom Rady, postačuje uviesť, že toto právo nemožno vykonávať osobitným spôsobom, a to prostredníctvom mechanizmov prístupu verejnosti k dokumentom zavedených nariadením č. 1049/2001.
(pozri body 43, 46 – 48)
3. Článok 9 ods. 3 nariadenia č. 1049/2001 o prístupe verejnosti k dokumentom Európskeho parlamentu, Rady a Komisie upresňuje, že citlivé dokumenty sa zaznamenávajú v registri alebo uvoľňujú na uverejnenie iba so súhlasom ich pôvodcu. Uvedený orgán je teda oprávnený vyžadovať utajenie, pokiaľ ide o samotnú existenciu citlivého dokumentu, a má tiež právo nesúhlasiť s oznámením jeho totožnosti v prípade, že existencia uvedeného dokumentu sa stala známa. Takýto záver, ktorý sa ponúka vo vzťahu k zneniu tohto ustanovenia, je možné vysvetliť s ohľadom na osobitnú povahu dokumentov uvedených v odseku 1 tohto článku, dokumentov, ktorých veľmi citlivý obsah odôvodňuje, ako vyplýva z odôvodnenia č. 9 uvedeného nariadenia, osobitné zaobchádzanie s nimi. Takýto záver preto nemožno považovať za neprimeraný z dôvodu, že pre žiadateľa, ktorému je prístupu k citlivému dokumentu odmietnutý, môže znamenať sťaženie alebo dokonca praktickú nemožnosť zistiť totožnosť štátu, z ktorého tento dokument pochádza.
(pozri body 101 – 103)