EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32021R0557
Regulation (EU) 2021/557 of the European Parliament and of the Council of 31 March 2021 amending Regulation (EU) 2017/2402 laying down a general framework for securitisation and creating a specific framework for simple, transparent and standardised securitisation to help the recovery from the COVID-19 crisis (Text with EEA relevance)
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/557 z 31. marca 2021, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2017/2402, ktorým sa stanovuje všeobecný rámec pre sekuritizáciu a vytvára sa osobitný rámec pre jednoduchú, transparentnú a štandardizovanú sekuritizáciu, v záujme pomoci pri obnove po kríze spôsobenej ochorením COVID-19 (Text s významom pre EHP)
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/557 z 31. marca 2021, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2017/2402, ktorým sa stanovuje všeobecný rámec pre sekuritizáciu a vytvára sa osobitný rámec pre jednoduchú, transparentnú a štandardizovanú sekuritizáciu, v záujme pomoci pri obnove po kríze spôsobenej ochorením COVID-19 (Text s významom pre EHP)
PE/70/2020/REV/1
Ú. v. EÚ L 116, 6.4.2021, p. 1–24
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
6.4.2021 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
L 116/1 |
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2021/557
z 31. marca 2021,
ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2017/2402, ktorým sa stanovuje všeobecný rámec pre sekuritizáciu a vytvára sa osobitný rámec pre jednoduchú, transparentnú a štandardizovanú sekuritizáciu, v záujme pomoci pri obnove po kríze spôsobenej ochorením COVID-19
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 114,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky (1),
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (2),
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (3),
keďže:
(1) |
Kríza spôsobená ochorením COVID-19 vážne postihuje ľudí, podniky, systémy zdravotnej starostlivosti a hospodárstva členských štátov. Vo svojom oznámení z 27. mája 2020 s názvom „Správny čas pre Európu: náprava škôd a príprava budúcnosti pre ďalšie generácie“ Komisia zdôraznila, že likvidita a prístup k finančným prostriedkom budú v nasledujúcich mesiacoch naďalej výzvou. Preto je veľmi dôležité podporiť obnovu po závažnom hospodárskom otrase spôsobenom pandémiou ochorenia COVID-19, a to zavedením cielených zmien existujúcich právnych predpisov v oblasti financií. |
(2) |
Závažný hospodársky otras spôsobený pandémiou ochorenia COVID-19 a výnimočné opatrenia potrebné na zamedzenie jeho šírenia majú ďalekosiahly vplyv na hospodárstvo. Podniky čelia narušeniu dodávateľských reťazcov, dočasnému zatváraniu a zníženému dopytu, zatiaľ čo domácnosti sú konfrontované s nezamestnanosťou a klesajúcimi príjmami. Orgány verejnej moci na úrovni Únie a členských štátov podnikli ďalekosiahle kroky na podporu domácností a solventných podnikov, aby dokázali prekonať toto závažné, no iba dočasné spomalenie hospodárskej činnosti a z neho vyplývajúci nedostatok likvidity. |
(3) |
Je dôležité, aby úverové inštitúcie a investičné spoločnosti (ďalej len „inštitúcie“) využívali svoj kapitál tam, kde je najviac potrebný, a aby im to regulačný rámec Únie uľahčil a zároveň zabezpečil, aby inštitúcie konali obozretne. Okrem flexibility stanovenej v existujúcich pravidlách by cielené zmeny nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/2402 (4) zabezpečili, aby sekuritizačný rámec Únie poskytol dodatočný nástroj na podporu obnovy hospodárstva po kríze spôsobenej ochorením COVID-19. |
(4) |
Výnimočné okolnosti súvisiace s krízou spôsobenou ochorením COVID-19 a bezprecedentný rozsah súvisiacich výziev si vyžadujú okamžité konanie s cieľom zabezpečiť, aby inštitúcie mohli nasmerovať dostatočné finančné prostriedky do podnikov, a tým pomohli absorbovať hospodársky otras spôsobený pandémiou ochorenia COVID-19. |
(5) |
Kríza spôsobená ochorením COVID-19 predstavuje riziko zvýšenia počtu nesplácaných expozícií a zvýši potrebu, aby inštitúcie svoje nesplácané expozície spravovali a zaoberali sa nimi. Jedným zo spôsobov ako to môžu inštitúcie urobiť je obchodovať so svojimi nesplácanými expozíciami na trhu prostredníctvom sekuritizácie. Okrem toho je v súčasnom kontexte nevyhnutné, aby sa riziká presunuli ďalej od systémovo dôležitých častí finančného systému a aby veritelia posilnili ich kapitálové pozície. Okrem napríklad získania nových vlastných zdrojov je jedným zo spôsobov, ako to dosiahnuť, syntetická sekuritizácia. |
(6) |
Účelové subjekty zaoberajúce sa sekuritizáciou (ďalej len „SSPE“) by mali byť usadené len v tretích krajinách, ktoré Únia (5) neuvádza na zozname EÚ obsahujúcom jurisdikcie, ktoré nespolupracujú na daňové účely, a v jeho aktualizáciách (príloha I), alebo na zozname vysokorizikových tretích krajín, ktoré majú strategické nedostatky v ich mechanizmoch boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Príloha II o súčasnom stave spolupráce s EÚ v súvislosti so záväzkami, ktoré prijali spolupracujúce jurisdikcie na vykonávanie zásad dobrej správy v daňových záležitostiach, obsahuje správy o súčasnom stave rokovaní s určitými spolupracujúcimi tretími krajinami, z ktorých niektoré v súčasnosti zachovávajú škodlivé daňové praktiky. Takéto rokovania by mali viesť k včasnému ukončeniu takýchto škodlivých daňových praktík, aby sa predišlo budúcim obmedzeniam týkajúcim sa zriaďovania SSPE. |
(7) |
S cieľom posilniť schopnosť vnútroštátnych orgánov bojovať proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam by investor mal informovať príslušné daňové orgány členského štátu, v ktorom je rezidentom na daňové účely, vždy, keď má investovať do SSPE zriadeného po dátume začatia uplatňovania tohto nariadenia v jurisdikcii uvedenej v prílohe II z dôvodu uplatňovania škodlivého daňového režimu. Tieto informácie sa môžu použiť na posúdenie toho, či investor dosahuje daňovú výhodu. |
(8) |
Ako zdôraznil Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre bankovníctvo) (ďalej len „EBA“) zriadený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 (6) vo svojom stanovisku k regulačnému zaobchádzaniu so sekuritizáciou nesplácaných expozícií (7), riziká spojené s aktívami, ktorými sa zabezpečujú sekuritizácie nesplácaných expozícií, sú hospodársky odlišné od rizík sekuritizácií splácaných aktív. Nesplácané expozície sú sekuritizované so zľavou z ich nominálnej alebo nesplatenej hodnoty a odrážajú hodnotenie trhu týkajúce sa okrem iného aj pravdepodobnosti, že riešenie dlhu prinesie dostatočný peňažný tok a vymáhanie majetku. Riziko pre investorov je teda v tom, že riešenie dlhu aktív neprinesie dostatočný peňažný tok a vymáhanie majetku na krytie čistej hodnoty, za ktorú boli nesplácané expozície kúpené. Skutočné riziko straty pre investorov preto nepredstavuje nominálna hodnota portfólia, ale diskontovaná hodnota, a to po odpočítaní cenovej zľavy, za ktorú sa prevádzajú podkladové aktíva. V prípade sekuritizácií nesplácaných expozícií je preto vhodné vypočítať výšku ponechania si rizika na základe tejto diskontovanej hodnoty. |
(9) |
Požiadavkou na ponechanie si rizika sa zosúlaďujú záujmy originátorov, sponzorov a pôvodných veriteľov, ktorí sú zapojení do sekuritizácie so záujmami investorov. Pokiaľ ide o sekuritizácie splácaných aktív, prevládajúcim záujmom na strane predaja je obyčajne záujem originátora, ktorý je často aj pôvodným veriteľom. Pri sekuritizáciách nesplácaných expozícií sa však originátori snažia odstrániť zlyhané aktíva zo svojich súvah, pretože s týmito zlyhanými aktívami už nechcú byť nijako spájaní. V takýchto prípadoch má väčší záujem o riešenie dlhu aktív a vymáhanie hodnoty správca aktív. |
(10) |
Pred finančnou krízou v roku 2008 sa niektoré sekuritizačné činnosti riadili modelom „vytvor a predaj“. V tomto modeli boli na sekuritizáciu vybrané aktíva nižšej kvality, a to na úkor investorov, ktorí skončili s väčším rizikom, než možno aké zamýšľali podstúpiť. Požiadavka na overovanie noriem na poskytovanie úverov použitých pri vytváraní sekuritizovaných aktív bola zavedená s cieľom zabrániť v budúcnosti takýmto praktikám. V prípade sekuritizácií nesplácaných expozícií majú však normy na poskytovanie úverov uplatniteľné pri vzniku sekuritizovaných aktív malý význam z dôvodu osobitných okolnosti vrátane nákupu uvedených nesplácaných aktív a typu sekuritizácie. Miesto toho je dôležitejším faktorom, pokiaľ ide o investície do sekuritizácií nesplácaných expozícií, uplatnenie spoľahlivých noriem pre výber a oceňovanie expozícií. Je preto potrebné zmeniť overovanie noriem na poskytovanie úverov, aby investor mohol posúdiť s náležitou starostlivosťou kvalitu a výkonnosť nesplácaných aktív s cieľom prijať rozumné a informované investičné rozhodnutie a zároveň zabezpečiť, aby sa výnimka nezneužívala. V prípade sekuritizácie nesplácaných expozícií by preto príslušné orgány mali preskúmať uplatňovanie spoľahlivých noriem pre výber a oceňovanie expozícií. |
(11) |
Syntetické sekuritizácie zahŕňajú presun kreditného rizika súboru úverov, obvykle úverov veľkých podnikov alebo úverov malých a stredných podnikov (ďalej len „MSP“), prostredníctvom dohody o kreditnom zabezpečení, v rámci ktorej originátor kupuje kreditné zabezpečenie od investora. Takéto kreditné zabezpečenie sa dosiahne použitím finančných záruk alebo kreditných derivátov, zatiaľ čo vlastníctvo aktív zostáva u originátora a neprevádza sa na SSPE, ako je tomu v prípade tradičných sekuritizácií. Originátor ako kupujúci zabezpečenia sa zaväzuje zaplatiť prémiu za kreditné zabezpečenie, čo vytvára návratnosť pre investorov. Investor ako predávajúci zabezpečenia sa zasa zaväzuje k stanovenej úhrade za kreditné zabezpečenie, keď nastane vopred stanovená kreditná udalosť. |
(12) |
Celková zložitosť štruktúr sekuritizácií a súvisiacich rizík by sa mala primerane zmierniť a originátorom by sa nemali poskytovať žiadne regulačné stimuly, ktoré by viedli k uprednostňovaniu syntetických sekuritizácií pred tradičnými sekuritizáciami. Požiadavky na jednoduché, transparentné a štandardizované (ďalej len „STS“) súvahové sekuritizácie by preto mali byť do veľkej miery v súlade s kritériami STS v oblasti tradičných sekuritizácií, pri ktorých dochádza ku skutočnému predaju. |
(13) |
Existujú určité požiadavky na tradičné STS sekuritizácie, ktoré nie sú vhodné pre súvahové STS sekuritizácií z dôvodu inherentných rozdielov medzi dvoma typmi sekuritizácie, najmä vzhľadom na skutočnosť, že v prípade syntetických sekuritizácií sa presun rizika namiesto predaja podkladových aktív dosiahne prostredníctvom dohody o kreditnom zabezpečení. Kritériá STS by sa preto mali v prípade potreby upraviť s cieľom zohľadniť uvedené rozdiely. Okrem toho je potrebné zaviesť súbor nových požiadaviek špecifických pre syntetické sekuritizácie s cieľom zabezpečiť, aby sa rámec STS zameriaval len na súvahové syntetické sekuritizácie a dohoda o kreditnom zabezpečení bola štruktúrovaná tak, aby primerane chránila pozíciu originátora aj investora. Uvedený nový súbor požiadaviek by sa mal usilovať o riešenie kreditného rizika protistrany v prípade originátora, ako aj investora. |
(14) |
Predmetom presunu kreditného rizika by mali byť expozície vytvorené alebo kúpené regulovanou inštitúciou Únie v rámci jej hlavnej činnosti v oblasti poskytovania úverov a držané v jej súvahe alebo v prípade skupinovej štruktúry v jej konsolidovanej súvahe k dátumu ukončenia transakcie. Požiadavka, aby mal originátor v držbe sekuritizované expozície v súvahe, by mala z rozsahu označenia STS vylúčiť arbitrážne sekuritizácie. |
(15) |
Je dôležité, aby sa zosúladili záujmy originátorov, sponzorov a pôvodných veriteľov zapojených do sekuritizácie. Požiadavka na ponechanie si rizika staveného v nariadení (EÚ) 2017/2402, ktorá sa vzťahuje na všetky druhy sekuritizácií, prispieva k zosúladeniu uvedených záujmov. Takáto požiadavka by sa mala vzťahovať aj na súvahové STS sekuritizácie. Ako minimum by si originátor, sponzor alebo pôvodný veriteľ mali priebežne ponechávať významný čistý hospodársky podiel na sekuritizácii vo výške najmenej 5 %. Vyššie miery ponechania si rizika môžu byť opodstatnené a už sa vyskytujú na trhu. |
(16) |
Originátor by sa mal uistiť, že hedžuje rovnaké kreditné riziko viac ako jeden raz získaním kreditného zabezpečenia nad rámec toho, ktoré poskytuje súvahová STS sekuritizácia. V záujme zabezpečenia spoľahlivosti by dohoda o kreditnom zabezpečení mala spĺňať požiadavky na zmierňovanie kreditného rizika stanovené v článku 249 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (8), ktoré musia spĺňať inštitúcie, ktoré sa usilujú o presun významného rizika prostredníctvom syntetickej sekuritizácie. |
(17) |
Súvahové STS sekuritizácie môžu využívať nesekvenčnú amortizáciu s cieľom zamedziť neprimeraným nákladom na ochranu podkladových expozícií a vývoj portfólia. Určité spúšťacie faktory súvisiace s výkonnosťou by mali určovať použitie sekvenčnej amortizácie s cieľom zabezpečiť, aby tranže poskytujúce kreditné zabezpečenie ešte neboli amortizované, keď na konci transakcie vzniknú významné straty, čím sa zabezpečí, že presun významného rizika nebude ohrozený. |
(18) |
S cieľom zabrániť konfliktom medzi originátorom a investorom a zabezpečiť právnu istotu, pokiaľ ide o rozsah kreditného zabezpečenia kúpeného pre podkladové expozície, by takéto kreditné zabezpečenie malo jasne odkazovať na identifikované referenčné záväzky jasne identifikovaných subjektov alebo dlžníkov vedúce k podkladovým expozíciám. Preto by sa referenčné záväzky, na ktoré sa kupuje zabezpečenie, mali vždy jasne identifikovať prostredníctvom referenčného registra a aktualizovať. Uvedená požiadavka by nepriamo mala byť aj súčasťou kritéria vymedzujúceho súvahovú STS sekuritizáciu a vylučujúceho arbitrážnu sekuritizáciu z rámca STS. |
(19) |
Kreditné udalosti, ktoré spúšťajú úhrady podľa dohody o kreditnom zabezpečení by mali zahŕňať aspoň tie, ktoré sú uvedené v tretej časti hlave II kapitole 4 nariadenia (EÚ) č. 575/2013. Takéto udalosti sú dobre známe a rozpoznateľné z pohľadu trhu a mali by slúžiť na zabezpečenie súladu s prudenciálnym rámcom. Opatrenia na odloženie splatnosti, ktoré pozostávajú z koncesií voči dlžníkovi, ktorý má alebo bude mať ťažkosti pri plnení svojich finančných záväzkov, by nemali brániť spusteniu kreditnej udalosti. |
(20) |
Právo originátora ako kupujúceho zabezpečenie prijímať včasné platby skutočných strát by malo byť primerane zabezpečené. V súlade s tým by sa v transakčnej dokumentácii mal stanoviť riadny a transparentný proces vyrovnania na určenie skutočných strát v referenčnom portfóliu, aby sa zabránilo tomu, že originátor nedostane dostatočne zaplatené. Keďže riešenie strát môže byť zdĺhavým procesom a s cieľom zabezpečiť včasné úhrady originátorovi by sa priebežné úhrady mali vykonať najneskôr šesť mesiacov po výskyte kreditnej udalosti. S cieľom zabezpečiť, aby priebežné úhrady kryli skutočné straty a zabrániť tomu, aby priebežné úhrady boli nadmerné na úkor investorov, by okrem toho mal existovať mechanizmus konečnej úpravy. V mechanizme vyrovnania strát by sa malo takisto jasne stanoviť maximálne obdobie predĺženia, ktoré by sa malo uplatňovať na postup riešenia uvedených expozícií, a takéto predĺženie by nemalo byť dlhšie ako dva roky. Týmto mechanizmom vyrovnania strát by sa teda mala zabezpečiť účinnosť mechanizmu kreditného zabezpečenia z hľadiska originátora a investorom by sa mala poskytnúť právna istota, pokiaľ ide o dátum ukončenia ich záväzku vykonať úhrady, čím by sa prispelo k dobre fungujúcemu trhu. |
(21) |
Využívanie zástupcu tretej strany povereného overovaním je rozšírenou praxou na trhu, čím sa zvyšuje právna istota pre všetky zúčastnené strany v rámci transakcie, a tým znižuje pravdepodobnosť sporov a súdnych sporov, ktoré by mohli vzniknúť v súvislosti s postupom rozdeľovania strát. S cieľom zlepšiť spoľahlivosť mechanizmu vyrovnania strát v rámci transakcie by mal byť vymenovaný zástupca tretej strany poverený overovaním, ktorý vykoná preskúmanie správnosti a presnosti určitých aspektov kreditného zabezpečenia pri spustení kreditnej udalosti. |
(22) |
Prémie za kreditné zabezpečenie by mali závisieť len od nesplatenej výšky a kreditného rizika zabezpečenej tranže. Nepodmienené prémie by v súvahových STS sekuritizáciách nemali byť povolené, pretože by sa mohli použiť na oslabenie účinného presunu rizika z originátora ako kupujúceho zabezpečenia na predávajúcich zabezpečenia. V prípade súvahových STS sekuritizácií by sa mali zakázať aj iné opatrenia, ako sú vopred zaplatené prémie, mechanizmy zliav alebo príliš zložité štruktúry prémií. |
(23) |
S cieľom zaistiť stabilitu a kontinuitu kreditného zabezpečenia by predčasné ukončenie súvahovej STS sekuritizácie originátorom malo byť možné len za určitých obmedzených a presne vymedzených okolností. Hoci originátor by mal byť oprávnený predčasne uzavrieť kreditné zabezpečenie pri výskyte určitých konkrétnych regulačných udalostí, tieto udalosti by mali zahŕňať skutočné zmeny v právnych predpisoch alebo zdaňovaní, ktoré nebolo možné v čase uzatvorenia transakcie reálne predpokladať a ktoré majú závažný negatívny účinok na kapitálové požiadavky originátora alebo na hospodárnosť transakcie vo vzťahu k očakávaniam strán v danom čase. Súvahové STS sekuritizácie by nemali obsahovať zložité doložky o výzvach pre originátora, najmä výzvy s veľmi krátkou lehotou („time call“), ktorých cieľom je dočasne zmeniť zobrazenie ich kapitálovej pozície na individuálnom základe. |
(24) |
Na účely zníženia nákladov na kreditné zabezpečenie a zníženia expozície voči riziku je v prípade určitých druhov transakcií bežne prítomná syntetická prebytková marža, ktorá predstavuje užitočný mechanizmus pre investorov aj pre originátorov. V tejto súvislosti je syntetická prebytková marža kľúčová pre niektoré osobitné triedy retailových aktív, ako sú úvery pre MSP a úvery pre spotrebiteľov, ktoré vykazujú vyšší výnos, ako aj kreditné straty, než iné triedy aktív, a pre ktoré sekuritizované expozície vytvárajú prebytkovú maržu na krytie týchto strát. Ak je však výška syntetickej prebytkovej marže, ktorá je podriadená pozícii investora, príliš vysoká, je možné, že neexistuje realistický scenár, v ktorom investor do sekuritizačných pozícií utrpí akékoľvek straty, čo vedie k neúčinnému presunu rizika. S cieľom zmierniť obavy týkajúce sa dohľadu a ďalej štandardizovať uvedenú štrukturálnu črtu je dôležité stanoviť prísne kritériá pre súvahové STS sekuritizácie a zabezpečiť zverejnenie všetkých informácií o používaní syntetickej prebytkovej marže. |
(25) |
Pre súvahové STS sekuritizácie by mali byť oprávnené len vysokokvalitné mechanizmy kreditného zabezpečenia. Nefinancované kreditné zabezpečenie by sa malo zabezpečiť obmedzením rozsahu oprávnených poskytovateľov zabezpečenia na tie subjekty, ktoré sú oprávnenými poskytovateľmi v súlade s nariadením (EÚ) č. 575/2013 a sú uznané za protistrany s 0 % rizikovou váhou v súlade s treťou časťou hlavou II kapitolou 2 uvedeného nariadenia. V prípade financovaného kreditného zabezpečenia by originátor ako kupujúci zabezpečenia a investori ako predávajúci zabezpečenia mali mať možnosť využiť vysokokvalitný kolaterál, ktorý by mal predstavovať kolaterál v akejkoľvek forme, ktorému sa môže priradiť 0 % riziková váha podľa uvedenej kapitoly, s výhradou príslušných mechanizmov vkladov alebo správy. Ak je poskytnutý kolaterál vo forme hotovosti, mal by byť buď v držbe úverovej inštitúcie tretej strany, alebo vo forme vkladu u kupujúceho zabezpečenia, a to v oboch prípadoch s výhradou minimálnej kreditnej kvality. |
(26) |
Členské štáty by mali určiť príslušné orgány zodpovedné za dohľad nad požiadavkami, ktoré musí spĺňať syntetická sekuritizácia na to, aby mohla využívať označenie STS. Príslušný orgán by mohol byť rovnaký ako orgán určený na dohľad nad tým, či originátori, sponzori a SSPE dodržiavajú požiadavky, ktoré musia spĺňať tradičné sekuritizácie s cieľom získať označenie STS. Ako v prípade tradičných sekuritizácií by takýto príslušný orgán mohol byť iný než príslušný orgán zodpovedný za dohľad nad tým, či originátori, pôvodní veritelia, SSPE, sponzori a investori dodržiavajú prudenciálne povinnosti stanovené v článkoch 5 až 9 nariadenia (EÚ) 2017/2402, ktorých dodržiavanie bolo osobitne zverené príslušným orgánom zodpovedným za prudenciálny dohľad nad príslušnými finančnými inštitúciami z dôvodu prudenciálneho rozmeru uvedených povinností. |
(27) |
S cieľom vyhnúť sa negatívnym dôsledkom pre finančnú stabilitu by mal zavedenie osobitného rámca pre súvahovú STS sekuritizáciu sprevádzať primeraný makroprudenciálny dohľad. Konkrétne Európsky výbor pre systémové riziká (ďalej len „ESRB“) zriadený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1092/2010 (9) by mal monitorovať makroprudenciálne riziká spojené so syntetickou sekuritizáciou a posudzovať, či sú dostatočne presunuté ďalej od systémovej časti finančného systému. |
(28) |
Na účely začlenenia požiadaviek na transparentnosť súvisiacich s udržateľnosťou do nariadenia (EÚ) 2017/2402 by mal byť orgán EBA v úzkej spolupráci s Európskym orgánom dohľadu (Európskym orgánom pre cenné papiere a trhy) (ďalej len „ESMA“) zriadeným nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 (10) a Európskym orgánom dohľadu (Európskym orgánom pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov) (ďalej len „EIOPA“) zriadeným nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1094/2010 (11) poverený uverejnením správy o vytvorení osobitného rámca pre „udržateľnú sekuritizáciu“. V uvedenej správe by sa malo riadne posúdiť najmä zavedenie faktorov udržateľnosti, vykonávanie primeraných požiadaviek na zverejňovanie informácií a náležitú starostlivosť, obsah, metodiky a prezentácia informácií v súvislosti s nepriaznivými vplyvmi týkajúcimi sa environmentálnych, sociálnych a správnych záležitostí, ako aj akékoľvek možné účinky na finančnú stabilitu a rozšírenie sekuritizačného trhu Únie a úverovej kapacity bánk. Komisia by na základe uvedenej správy mala predložiť Európskemu parlamentu a Rade správu o vytvorení osobitného rámca pre udržateľnú sekuritizáciu spolu s prípadným legislatívnym návrhom. |
(29) |
Zverejňovanie informácií investorom o začleňovaní rizík ohrozujúcich udržateľnosť a o zohľadňovaní nepriaznivých vplyvov týkajúcich sa udržateľnosti na prijímanie investičných rozhodnutí nie je dostatočne rozvinuté, pretože takéto zverejňovanie ešte nepodlieha harmonizovaným požiadavkám. Podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2088 (12) sú tvorcovia finančných produktov a finanční poradcovia koncovým investorom povinní zohľadniť hlavné nepriaznivé vplyvy investičných rozhodnutí na faktory udržateľnosti a zverejniť, ako ich politiky náležitej starostlivosti zohľadňujú tieto hlavné nepriaznivé vplyvy. Zverejňovanie informácií o nepriaznivých vplyvoch na udržateľnosť je sprevádzané regulačnými technickými predpismi, ktoré spoločne vypracovali EBA, ESMA a EIOPA (spoločne „európske orgány dohľadu“) týkajúce sa obsahu, metodík a prezentácie príslušných informácií, ktoré sa majú zverejniť podľa nariadenia (EÚ) 2019/2088. Originátori STS sekuritizácií by tiež mali mať možnosť zverejňovať konkrétne informácie týkajúce sa zohľadnenia nepriaznivých vplyvov na faktory udržateľnosti, pričom by mali venovať osobitnú pozornosť klimatickým vplyvom a ďalším vplyvom týkajúcich sa environmentálnych, sociálnych a správnych záležitostí. S cieľom harmonizovať zverejňovanie informácií a zabezpečiť súlad medzi nariadením (EÚ) 2019/2088 a nariadením (EÚ) 2017/2402 by spoločný výbor európskych orgánov dohľadu mal vypracovať regulačné technické predpisy, ktoré by v čo najväčšej miere vychádzali z ich práce v súvislosti s nariadením (EÚ) 2019/2088, ktorú v potrebných a relevantných prípadoch prispôsobia špecifikám sekuritizácií. |
(30) |
Keďže ciele tohto nariadenia, a to rozšírenie rámca STS sekuritizácie na syntetickú sekuritizáciu a odstránenie regulačných prekážok pre sekuritizácie nesplácaných expozícií s cieľom ďalej zvýšiť úverové kapacity bez obmedzenia prudenciálnych noriem pre poskytovanie bankových úverov, nemožno uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale vzhľadom na ich rozsah a dôsledky ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, Únia môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov |
(31) |
Nariadenie (EÚ) 2017/2402 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. |
(32) |
Vzhľadom na potrebu čo najrýchlejšie zaviesť cielené opatrenia na podporu oživenia hospodárstva z krízy spôsobenej ochorením COVID-19 by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť čo najskôr tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie, |
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Zmeny nariadenia (EÚ) 2017/2402
Nariadenie (EÚ) 2017/2402 sa mení takto:
1. |
V článku 2 sa dopĺňajú tieto body:
(*) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2088 z 27. novembra 2019 o zverejňovaní informácií o udržateľnosti v sektore finančných služieb (Ú. v. EÚ L 317, 9.12.2019, s. 1).“" |
2. |
Článok 4 sa mení takto:
|
3. |
V článku 5 ods. 1 sa dopĺňa toto písmeno:
|
4. |
Článok 6 sa mení takto:
|
5. |
V článku 9 ods. 1 sa dopĺňa tento pododsek: „Odchylne od prvého pododseku sa v súvislosti s podkladovými expozíciami, ktoré boli nesplácanými expozíciami v čase, keď ich originátor kúpil od príslušnej tretej strany, pri výbere a oceňovaní expozícií uplatňujú spoľahlivé normy.“ |
6. |
V článku 18 sa písmeno a) nahrádza takto:
|
7. |
Názov kapitoly 4, oddielu 1 sa nahrádza takto: „Požiadavky na jednoduchú, transparentnú a štandardizovanú tradičnú sekuritizáciu s výnimkou ABCP“. |
8. |
Článok 19 sa mení takto:
|
9. |
Článok 22 sa mení takto:
|
10. |
Vkladá sa tento oddiel: „ODDIEL 2a Požiadavky na jednoduché, transparentné a štandardizované súvahové sekuritizácie Článok 26a Jednoduchá, transparentná a štandardizovaná súvahová sekuritizácia 1. Syntetické sekuritizácie, ktoré spĺňajú požiadavky stanovené v článkoch 26b až 26e, sa považujú za súvahové STS sekuritizácie. 2. Orgán EBA v úzkej spolupráci s orgánmi ESMA a EIOPA môže v súlade s článkom 16 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010 prijať usmernenia a odporúčania týkajúce sa harmonizovaného výkladu a uplatňovania požiadaviek stanovených v článkoch 26b až 26e tohto nariadenia. Článok 26b Požiadavky týkajúce sa jednoduchosti 1. Originátor je subjekt, ktorý má povolenie alebo licenciu v Únii. Originátor, ktorý kupuje expozície tretej strany na vlastný účet a potom ich sekuritizuje, uplatňuje politiky týkajúce sa úverov, inkasovania, riešenia dlhov a obsluhy uplatňované na uvedené expozície, ktoré nie sú menej prísne než tie, ktoré originátor uplatňuje na porovnateľné expozície, ktoré neboli zakúpené. 2. Podkladové expozície musia byť vytvorené ako súčasť hlavnej obchodnej činnosti originátora. 3. K dátumu ukončenia transakcie sa podkladové expozície držia v súvahe originátora alebo subjektu tej istej skupiny, ktorý patrí do rovnakej skupiny ako originátor. Na účely tohto odseku je skupinou:
4. Originátor nesmie svoju expozíciu voči kreditnému riziku podkladových expozícií sekuritizácie hedžovať nad rámec ochrany získanej prostredníctvom dohody o kreditnom zabezpečení. 5. Dohoda o kreditnom zabezpečení je v súlade s pravidlami zmierňovania kreditného rizika stanovenými v článku 249 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, alebo ak sa uvedený článok neuplatňuje, s požiadavkami, ktoré nie sú menej prísne než požiadavky stanovené v uvedenom článku. 6. Originátor poskytne vyhlásenia a záruky, že boli splnené tieto požiadavky:
7. Podkladové expozície musia spĺňať vopred stanovené, jasné a zdokumentované kritériá prípustnosti, ktoré neumožňujú aktívne riadenie portfólia týchto expozícií na základe voľného uváženia. Na účely tohto odseku sa za aktívne riadenie portfólia nepovažuje nahrádzanie expozícií, ktoré porušujú vyhlásenia alebo záruky, alebo pridávanie expozícií, ktoré spĺňajú vymedzené podmienky doplnenia, ak sekuritizácia zahŕňa obdobie na doplnenie. Akákoľvek expozícia pridaná po dátume ukončenia transakcie musí spĺňať kritériá prípustnosti, ktoré nie sú menej prísne než tie, ktoré sa uplatňujú na počiatočný výber podkladových expozícií. Podkladová expozícia sa môže z transakcie odobrať, ak táto podkladová expozícia:
8. Sekuritizácia musí byť zabezpečená skupinou podkladových expozícií, ktoré sú z hľadiska druhu aktív homogénne, berúc do úvahy osobitné charakteristiky týkajúce sa peňažných tokov daného druhu aktív vrátane ich charakteristík týkajúcich sa zmluvy, kreditného rizika a predčasného splatenia. Skupina podkladových expozícií zahŕňa len jeden druh aktíva. Podkladové expozície uvedené v prvom pododseku obsahujú záväzky, ktoré sú zmluvne záväzné a vynútiteľné, s plným právom postihu voči dlžníkom a prípadne voči ručiteľom. Podkladové expozície uvedené v prvom pododseku majú definované pravidelné toky platieb, ktorých splátky môžu mať rôznu výšku a ktoré súvisia s platbou prenájmu, istiny alebo úrokov alebo s akýmkoľvek iným právom na príjem z aktív, ktoré podporujú takéto platby. Podkladové expozície môžu vytvárať aj príjmy z predaja akéhokoľvek financovaného alebo prenajatého majetku. Podkladové expozície uvedené v prvom pododseku tohto odseku nesmú zahŕňať iné prevoditeľné cenné papiere, ako sa vymedzujú v článku 4 ods. 1 bode 44 smernice 2014/65/EÚ, než sú podnikové dlhopisy, ktoré nie sú kótované na niektorom mieste obchodovania. 9. Podkladové expozície nesmú zahŕňať žiadne sekuritizačné pozície. 10. O štandardoch upisovania, podľa ktorých sa vytvárajú podkladové expozície, a o akýchkoľvek významných zmenách oproti predchádzajúcim štandardom upisovania musia byť bez zbytočného odkladu v plnom rozsahu informovaní potenciálni investori. Podkladové expozície sú upísané s plným právom postihu voči dlžníkovi, ktorý nie je SSPE. Do kreditných alebo upisovacích rozhodnutí týkajúcich sa podkladových expozícií nie sú zapojené žiadne tretie strany. V prípade sekuritizácií, pri ktorých sú podkladovými expozíciami úvery na nehnuteľný majetok určený na bývanie, nesmie skupina úverov obsahovať žiadny úver, ktorý bol uvedený na trh a upísaný s tým, že žiadateľ o úver alebo prípadne sprostredkovatelia boli upovedomení o tom, že poskytnuté informácie nemusia byť overované veriteľom. Posúdenie úverovej bonity dlžníka musí spĺňať požiadavky stanovené v článku 8 smernice 2008/48/ES alebo článku 18 ods. 1 až 4, článku 18 ods. 5 písm. a) a článku 18 ods. 6 smernice 2014/17/EÚ alebo prípadne rovnocenné požiadavky v tretích krajinách. Originátor alebo pôvodný veriteľ musia mať odborné znalosti týkajúce sa vytvárania expozícií podobnej povahy ako sú tie, ktoré sú sekuritizované. 11. Podkladové expozície v čase výberu nezahŕňajú expozície v stave zlyhania v zmysle článku 178 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 ani expozície voči dlžníkovi alebo ručiteľovi s poškodenou úverovou povesťou, ktorí podľa najlepšieho vedomia originátora alebo pôvodného veriteľa:
12. Dlžníci v čase zahrnutia podkladových expozícií uskutočnili aspoň jednu platbu okrem prípadov, keď:
13. Orgán EBA v úzkej spolupráci s orgánmi ESMA a EIOPA vypracuje návrh regulačných technických predpisov, v ktorých sa bližšie určí, ktoré podkladové expozície uvedené v odseku 8 sa považujú za homogénne. Orgán EBA predloží tento návrh regulačných technických predpisov Komisii do 10. októbra 2021. Komisia je splnomocnená doplniť toto nariadenie prijatím regulačných technických predpisov uvedených v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010. Článok 26c Požiadavky týkajúce sa štandardizácie 1. Originátor alebo pôvodný veriteľ musia spĺňať požiadavku na ponechanie si rizika v súlade s článkom 6. 2. Úroková miera a menové riziká vyplývajúce zo sekuritizácie a ich možné účinky na platby originátorovi a investorom sa opíšu v transakčnej dokumentácii. Uvedené riziká sa musia primeraným spôsobom zmierňovať a všetky opatrenia prijaté na tento účel sa zverejnia. Akýkoľvek kolaterál, ktorý zabezpečuje záväzky investora na základe dohody o kreditnom zabezpečení, je denominovaný v tej istej mene, v ktorej je denominovaná úhrada za kreditné zabezpečenie. V prípade sekuritizácie, ktorá využíva SSPE, sa suma záväzkov SSPE, pokiaľ ide o platby úrokov investorom, ku každému dátumu úhrady rovná sume príjmu SSPE od originátora a z akýchkoľvek dohôd o kolaterále alebo je nižšia ako uvedená suma. S výnimkou prípadu, keď ide o hedžing úrokového rizika alebo menového rizika podkladových expozícií, skupina podkladových expozícií nezahŕňa deriváty. Uvedené deriváty musia byť upísané a zdokumentované podľa spoločných noriem v oblasti medzinárodných financií. 3. Akékoľvek referenčné platby úrokov v súvislosti s transakciou musia vychádzať z niektorého z týchto faktorov:
Akékoľvek referenčné platby úrokov splatné na základe podkladových expozícií musia vychádzať zo všeobecne používaných trhových úrokových sadzieb alebo všeobecne používaných sektorových sadzieb odrážajúcich náklady na zdroje, pričom neodkazujú na zložité vzorce alebo deriváty. 4. Po výskyte vymáhacej udalosti vo vzťahu k originátorovi sa investorovi povolí, aby prijal opatrenia na vymáhanie. V prípade sekuritizácie, ktorá využíva SSPE, ak sa doručí výzva na vymáhanie alebo výzva na ukončenie dohody o kreditnom zabezpečení, nesmie byť v SSPE viazaná žiadna suma peňažných prostriedkov nad rámec toho, čo je potrebné na zabezpečenie prevádzkového fungovania SSPE, platieb úhrad za zabezpečenie v prípade zlyhaných podkladových expozícií, ktoré sa stále riešia v čase ukončenia, alebo riadneho vyplatenia investorov v súlade so zmluvnými podmienkami sekuritizácie. 5. Straty sa priradia držiteľom sekuritizačnej pozície v poradí podľa nadriadenosti tranží, počnúc najviac podriadenou tranžou. Sekvenčná amortizácia sa uplatňuje na všetky tranže v záujme určenia nesplatenej sumy tranží ku každému dátumu úhrady, počnúc najviac nadriadenou tranžou. Odchylne od druhého pododseku, transakcie, ktoré sa vyznačujú nesekvenčnou prioritou platieb, musia zahŕňať spúšťacie faktory spojené s výkonnosťou podkladových expozícií, ktorých pôsobením sa priorita platieb zmení z amortizácie na sekvenčné platby podľa nadriadenosti. Medzi takéto spúšťacie faktory spojené s výkonnosťou patrí minimálne:
Orgán EBA vypracuje návrh regulačných technických predpisov týkajúcich sa špecifikácie a v náležitých prípadoch kalibrácie spúšťacích faktorov spojených s výkonnosťou. Orgán EBA predloží tento návrh regulačných technických predpisov Komisii do 30. júna 2021. Komisia je splnomocnená doplniť toto nariadenie prijatím regulačných technických predpisov uvedených vo štvrtom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010. Pri amortizácii tranží sa suma kolaterálu rovnajúca sa sume amortizácie týchto tranží vráti investorom za predpokladu, že investori tieto tranže zabezpečili kolaterálom. Ak sa v súvislosti s podkladovými expozíciami vyskytla kreditná udalosť uvedená v článku 26e a pre tieto expozície nebolo ukončené riešenie dlhov, výška kreditného zabezpečenia, ktorá zostáva k akémukoľvek dátumu úhrady, je prinajmenšom rovnocenná nesplatenej nominálnej hodnote uvedených podkladových expozícií po odpočítaní sumy akejkoľvek priebežnej úhrady vykonanej v súvislosti s týmito podkladovými expozíciami. 6. Ak je sekuritizácia revolvingovou sekuritizáciou, transakčná dokumentácia musí obsahovať primerané ustanovenia o predčasnom splatení alebo spúšťacie faktory pre ukončenie revolvingového obdobia, ktoré zahŕňajú aspoň:
7. V transakčnej dokumentácii musia byť jasne uvedené:
8. Správca musí mať odborné znalosti v oblasti obsluhy expozícií podobnej povahy, ako majú sekuritizované expozície, a taktiež dobre zdokumentované a primerané politiky, postupy a kontroly riadenia rizík týkajúce sa obsluhy expozícií. Správca uplatňuje na podkladové expozície postupy obsluhy, ktoré sú aspoň také prísne ako tie, ktoré uplatňuje originátor na podobné expozície, ktoré nie sú sekuritizované. 9. Originátor musí viesť aktualizovaný referenčný register na účely nepretržitej identifikácie podkladových expozícií. V tomto registri sa identifikujú referenční dlžníci, referenčné záväzky, z ktorých vznikajú podkladové expozície, a v prípade každej podkladovej expozície nominálna hodnota, ktorá je zabezpečená a ktorá je nesplatená. 10. Transakčná dokumentácia musí obsahovať jasné ustanovenia umožňujúce včasné vyriešenie konfliktov medzi rôznymi triedami investorov. V prípade sekuritizácie, ktorá využíva SSPE, musia byť hlasovacie práva jasne vymedzené a pridelené držiteľom dlhopisov a musí byť jednoznačne identifikovaná zodpovednosť zvereneckého správcu a iných subjektov s fiduciárnymi povinnosťami voči investorom. Článok 26d Požiadavky týkajúce sa transparentnosti 1. Originátor sprístupní potenciálnym investorom pred ocenením údaje o statickej a dynamickej historickej výkonnosti, pokiaľ ide o zlyhanie a stratu, ako sú údaje o platobnej disciplinovanosti a zlyhaní, týkajúce sa expozícií významne podobných expozíciám, ktoré sa sekuritizujú, ako aj zdroje týchto údajov a základ pre tvrdenie o podobnosti. Uvedené údaje sa vzťahujú na obdobie najmenej piatich rokov. 2. Pred ukončením transakcie vzorku podkladových expozícií externe overí vhodná a nezávislá strana, ktorá overí aj to, či sú podkladové expozície prípustné na kreditné zabezpečenie podľa dohody o kreditnom zabezpečení. 3. Originátor pred ocenením sekuritizácie sprístupní potenciálnym investorom model peňažných tokov zo záväzkov, ktorý presne predstavuje zmluvný vzťah medzi podkladovými expozíciami a platbami medzi originátorom, investormi, inými tretími stranami a prípadne SSPE, a po ocenení tento model sprístupňuje investorom priebežne a potenciálnym investorom na požiadanie. 4. V prípade sekuritizácie, v ktorej sú podkladovými expozíciami úvery na nehnuteľný majetok určený na bývanie alebo úvery či lízingy na motorové vozidlá, uverejní originátor dostupné informácie týkajúce sa environmentálnej výkonnosti aktív financovaných z takýchto úverov na nehnuteľný majetok určený na bývanie alebo úverov či lízingov na motorové vozidlá, a to ako súčasť informácií zverejňovaných podľa článku 7 ods. 1 prvého pododseku písm. a). Odchylne od prvého pododseku sa originátori môžu od 1. júna 2021 rozhodnúť uverejniť dostupné informácie týkajúce sa hlavných nepriaznivých vplyvov aktív financovaných podkladovými expozíciami na faktory udržateľnosti. 5. Originátor je zodpovedný za dodržiavanie článku 7. Informácie vyžadované podľa článku 7 ods. 1 prvého pododseku písm. a) sa sprístupnia potenciálnym investorom pred ocenením na požiadanie. Informácie vyžadované podľa článku 7 ods. 1 prvého pododseku písm. b) až d) sa sprístupnia pred ocenením aspoň v navrhovanej alebo predbežnej podobe. Konečná dokumentácia sa sprístupní investorom najneskôr 15 dní po ukončení transakcie. 6. Do 10. júla 2021 ESA prostredníctvom spoločného výboru európskych orgánov dohľadu vypracujú návrh regulačných technických predpisov v súlade s článkami 10 až 14 nariadení (EÚ) č. 1093/2010, (EÚ) č. 1094/2010 a (EÚ) č. 1095/2010 týkajúcich sa obsahu, metodík a prezentácie informácií uvedených v tomto článku odseku 4 druhom pododseku, pokiaľ ide o ukazovatele udržateľnosti v súvislosti s nepriaznivými vplyvmi na klímu a inými nepriaznivými vplyvmi týkajúcimi sa environmentálnych, sociálnych a správnych záležitostí. V náležitých prípadoch návrh regulačných technických predpisov uvedený v prvom pododseku tohto odseku odráža regulačné technické predpisy vypracované v súlade s mandátom udeleným ESA v nariadení (EÚ) 2019/2088, najmä v jeho článku 2a a článku 4 ods. 6 a 7, alebo z nich vychádza. Komisia je splnomocnená doplniť toto nariadenie prijatím regulačných technických predpisov uvedených v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadení (EÚ) č. 1093/2010, (EÚ) č. 1094/2010 a (EÚ) č. 1095/2010. Článok 26e Požiadavky týkajúce sa dohody o kreditnom zabezpečení, zástupcu tretej strany povereného overovaním a syntetickej prebytkovej marže 1. Dohoda o kreditnom zabezpečení pokrýva aspoň tieto kreditné udalosti:
Všetky kreditné udalosti sa zdokumentujú. Opatrenia týkajúce sa úľavy v zmysle článku 47b nariadenia (EÚ) č. 575/2013, ktoré sa uplatňujú na podkladové expozície, nebránia spusteniu oprávnených kreditných udalostí. 2. Úhrada za kreditné zabezpečenie po výskyte kreditnej udalosti sa vypočíta na základe skutočnej realizovanej straty, ktorú utrpel originátor alebo pôvodný veriteľ, určenej v súlade s ich štandardnými politikami a postupmi vymáhania v prípade príslušných druhov expozícií a zaznamenanej v ich účtovných závierkach v čase uskutočnenia úhrady. Konečná úhrada za kreditné zabezpečenie je splatná v rámci stanovenej lehoty po ukončení riešenia dlhu týkajúceho sa príslušnej podkladovej expozície, keď k ukončeniu riešenia dlhu dôjde pred plánovanou zmluvne dohodnutou splatnosťou alebo predčasným ukončením dohody o kreditnom zabezpečení. Priebežná úhrada za kreditné zabezpečenie sa uskutoční najneskôr šesť mesiacov po výskyte kreditnej udalosti, ako sa uvádza v odseku 1, v prípadoch, keď sa riešenie dlhu vyplývajúceho zo strát v rámci príslušnej podkladovej expozície neukončilo do konca uvedenej šesťmesačnej lehoty. Priebežná úhrada za kreditné zabezpečenie je prinajmenšom vyššia z týchto súm:
Ak sa vykonáva priebežná úhrada za kreditné zabezpečenie, konečná úhrada za kreditné zabezpečenie uvedená v prvom pododseku sa vykoná s cieľom upraviť predbežné vyrovnanie strát podľa skutočnej realizovanej straty. Metóda výpočtu priebežných a konečných úhrad za kreditné zabezpečenie sa uvedie v dohode o kreditnom zabezpečení. Úhrada za kreditné zabezpečenie je úmerná podielu nesplatenej nominálnej hodnoty príslušnej podkladovej expozície, na ktorú sa vzťahuje dohoda o kreditnom zabezpečení. Právo originátora získať úhradu za kreditné zabezpečenie je vynútiteľné. Sumy splatné investormi v rámci dohody o kreditnom zabezpečení musia byť jasne stanovené v dohode o kreditnom zabezpečení a obmedzené. Tieto sumy musí byť možné vypočítať za každých okolností. V dohode o kreditnom zabezpečení sa musia jasne stanoviť okolnosti, za ktorých sa od investorov vyžaduje vykonanie úhrad. Zástupca tretej strany poverený overovaním uvedený v odseku 4 posúdi, či takéto okolnosti nastali. Výška úhrady za kreditné zabezpečenie sa vypočíta na úrovni jednotlivej podkladovej expozície, v prípade ktorej sa vyskytla kreditná udalosť. 3. V dohode o kreditnom zabezpečení sa uvedie maximálne obdobie predĺženia, ktoré sa uplatňuje v prípade riešenia dlhov za podkladové expozície, v súvislosti s ktorými sa vyskytla kreditná udalosť podľa odseku 1, ale v prípade ktorých riešenie dlhov nebolo ukončené v čase plánovanej zmluvne dohodnutej splatnosti alebo predčasného ukončenia dohody o kreditnom zabezpečení. Takéto obdobie predĺženia nesmie byť dlhšie ako dva roky. V dohode o kreditnom zabezpečení sa stanovuje, že do konca tohto obdobia predĺženia sa vykoná konečná úhrada za kreditné zabezpečenie na základe konečného odhadu straty vykonaného originátorom, ktorý by originátor musel zaznamenať vo svojej účtovnej závierke v danom čase, za predpokladu, že dohoda o kreditnom zabezpečení neexistuje a nekryje žiadne straty. V prípade ukončenia dohody o kreditnom zabezpečení riešenie dlhov v súvislosti s akýmikoľvek nevyriešenými kreditnými udalosťami, ktoré sa vyskytli pred týmto ukončením, pokračuje rovnakým spôsobom, aký sa opisuje v prvom pododseku. Prémie za kreditné zabezpečenie, ktoré sa majú vyplatiť podľa dohody o kreditnom zabezpečení, sú štruktúrované ako podmienené nesplatenou nominálnou hodnotou splácaných sekuritizovaných expozícií v čase úhrady a odrážajú riziko zabezpečenej tranže. Na tieto účely sa v dohode o kreditnom zabezpečení nestanovujú garantované prémie, vopred zaplatené prémie, mechanizmy zliav ani iné mechanizmy, ktoré umožňujú zabrániť skutočnému priradeniu strát investorom alebo ich znížiť, alebo vrátiť časť zaplatených prémií originátorovi po splatnosti transakcie. Odchylne od tretieho pododseku tohto odseku sa za predpokladu splnenia pravidiel štátnej pomoci vopred zaplatené prémie povoľujú, ak je systém záruk osobitne stanovený vo vnútroštátnom práve členského štátu a využíva dodatočnú záruku ktoréhokoľvek zo subjektov uvedených v článku 214 ods. 2 písm. a) až d) nariadenia (EÚ) č. 575/2013. V transakčnej dokumentácii sa opíše, ako sa vypočíta prémia za kreditné zabezpečenie a akékoľvek kupóny, ak existujú, ku každému dátumu úhrady počas celej životnosti sekuritizácie. Práva investorov získať prémie za kreditné zabezpečenie sú vynútiteľné. 4. Originátor vymenuje zástupcu tretej strany povereného overovaním pred dátumom ukončenia transakcie. V prípade každej z podkladových expozícií, pre ktorú bolo vydané oznámenie o kreditnej udalosti, zástupca tretej strany poverený overovaním overí prinajmenšom všetky tieto informácie:
Zástupca tretej strany poverený overovaním je nezávislý od originátora a investorov a prípadne aj od SSPE a do dátumu ukončenia transakcie prijal vymenovanie za zástupcu tretej strany povereného overovaním. Zástupca tretej strany poverený overovaním môže namiesto overenia na základe každej jednotlivej podkladovej expozície, za ktorú sa požaduje úhrada za kreditné zabezpečenie, vykonať overenie na základe vzorky. Investori však môžu požiadať o overenie prípustnosti akejkoľvek konkrétnej podkladovej expozície, ak s overením na základe vzorky nie sú spokojní. Originátor zahrnie do transakčnej dokumentácie záväzok poskytnúť zástupcovi tretej strany poverenému overovaním všetky informácie potrebné na overenie požiadaviek stanovených v prvom pododseku. 5. Originátor nesmie ukončiť transakciu pred jej plánovanou splatnosťou zo žiadneho iného dôvodu než niektorá z týchto udalostí:
V transakčnej dokumentácii sa uvádza, či sú niektoré z práv uvedených v písmenách d) a e) zahrnuté do príslušnej transakcie a ako sú takéto práva štruktúrované. Na účely písmena d) možnosť požadovať splatenie v akomkoľvek okamihu (time call) nie je štruktúrovaná tak, aby sa zabránilo priradeniu strát pozíciám zvyšujúcim kreditnú kvalitu alebo iným pozíciám držaným investormi, ani iným spôsobom v záujme zvýšenia kreditnej kvality. Ak sa uplatní možnosť požadovať splatenie v akomkoľvek okamihu (time call), originátori oznámia príslušným orgánom spôsob, akým sú požiadavky uvedené v druhom a treťom pododseku splnené, vrátane odôvodnenia uplatnenia možnosti požadovať splatenie v akomkoľvek okamihu (time call) a vierohodného vysvetlenia, ktorým sa preukáže, že dôvodom uplatnenia tejto možnosti nie je zhoršenie kvality podkladových aktív. V prípade financovaného kreditného zabezpečenia sa po ukončení dohody o kreditnom zabezpečení kolaterál vráti investorom v poradí podľa nadriadenosti tranží podľa ustanovení príslušných právnych predpisov o platobnej neschopnosti, ktoré sa vzťahujú na originátora. 6. Investori nesmú ukončiť transakciu pred jej plánovanou splatnosťou z iného dôvodu, ako je nezaplatenie prémie za kreditné zabezpečenie alebo akékoľvek iné závažné porušenie zmluvných záväzkov zo strany originátora. 7. Originátor môže použiť syntetickú prebytkovú maržu, ktorá je dostupná ako zvýšenie kreditnej kvality pre investorov, ak sú splnené všetky tieto podmienky:
8. Dohoda o kreditnom zabezpečení má formu:
9. Iné kreditné zabezpečenie uvedené v odseku 8 písm. c) musí spĺňať tieto požiadavky:
V transakčnej dokumentácii sa uvádza, či sú investori naďalej vystavení kreditnému riziku originátora. Originátor získa stanovisko kvalifikovaného právneho poradcu potvrdzujúce vynútiteľnosť kreditného zabezpečenia vo všetkých príslušných jurisdikciách. 10. Ak sa poskytuje iné kreditné zabezpečenie v súlade s odsekom 8 písm. c) tohto článku, originátor a investor použijú vysokokvalitný kolaterál, ktorý je jedným z týchto kolaterálov:
Odchylne od prvého pododseku tohto odseku s výhradou výslovného súhlasu investora v konečnej transakčnej dokumentácii po uplatnení náležitej starostlivosti podľa článku 5 tohto nariadenia vrátane posúdenia akejkoľvek relevantnej expozície voči kreditnému riziku protistrany môže výlučne originátor použiť vysokokvalitný kolaterál vo forme hotovosti v podobe vkladu u originátora alebo jedného z jeho pridružených subjektov, ak sa originátor alebo jeden z jeho pridružených subjektov kvalifikuje minimálne do druhého stupňa kreditnej kvality v súlade s priraďovaním stanoveným v článku 136 nariadenia (EÚ) č. 575/2013. Príslušné orgány určené podľa článku 29 ods. 5 môžu po konzultácii s orgánom EBA povoliť kolaterál vo forme hotovosti v podobe vkladu u originátora alebo jedného z jeho pridružených subjektov, ak sa originátor alebo jeden z jeho pridružených subjektov kvalifikuje do tretieho stupňa kreditnej kvality za predpokladu, že možno zdokumentovať ťažkosti na trhu, objektívne prekážky súvisiace so stupňom kreditnej kvality prideleným členskému štátu inštitúcie alebo významné problémy koncentrácie v dotknutom členskom štáte z dôvodu uplatňovania požiadavky na minimálne druhý stupeň kreditnej kvality uvedenej v druhom pododseku. Ak už úverová inštitúcia tretej strany alebo originátor alebo jeden z jeho pridružených subjektov nespĺňajú minimálny stupeň kreditnej kvality, kolaterál sa do deviatich mesiacov prevedie na úverovú inštitúciu tretej strany so stupňom tretej kreditnej kvality alebo vyšším, alebo sa kolaterál investuje do cenných papierov, ktoré spĺňajú kritériá stanovené v písmene a) prvého pododseku. Požiadavky stanovené v tomto odseku sa považujú za splnené v prípade investícií do dlhových nástrojov viazaných na úver emitovaných originátorom v súlade s článkom 218 nariadenia (EÚ) č. 575/2013. Orgán EBA monitoruje uplatňovanie postupov zabezpečenia kolaterálom podľa tohto článku, pričom osobitnú pozornosť venuje kreditnému riziku protistrany a iným hospodárskym a finančným rizikám, ktoré znášajú investori v dôsledku takýchto postupov zabezpečenia kolaterálom. Orgán EBA predloží správu o svojich zisteniach Komisii do 10. apríla 2023. Do 10. októbra 2023 Komisia na základe uvedenej správy orgánu EBA predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o uplatňovaní tohto článku s osobitným zreteľom na riziko nadmerného narastania kreditného rizika protistrany vo finančnom systéme spolu s prípadným legislatívnym návrhom na zmenu tohto článku.“ |
11. |
Článok 27 sa mení takto:
|
12. |
V článku 28 ods. 1 sa prvá veta nahrádza takto: „1. Tretej strane uvedenej v článku 27 ods. 2 udeľuje príslušný orgán povolenie na posudzovanie súladu sekuritizácií s kritériami STS stanovenými v článkoch 19 až 22, článkoch 23 až 26 alebo článkoch 26a až 26e.“ |
13. |
V článku 29 ods. 5 sa druhá veta nahrádza takto: „Členské štáty informujú Komisiu a orgán ESMA o určení príslušných orgánov podľa tohto odseku do 10. októbra 2021. Do určenia príslušného orgánu na vykonávanie dohľadu nad dodržiavaním požiadaviek stanovených v článkoch 26a až 26e, príslušný orgán určený na vykonávanie dohľadu nad dodržiavaním požiadaviek stanovených v článkoch 18 až 27 k 8. aprílu 2021 dohliada aj na dodržiavanie požiadaviek stanovených v článkoch 26a až 26e.“ |
14. |
V článku 30 odsek 2 mení takto:
|
15. |
Článok 31 sa nahrádza takto: „Článok 31 Makroprudenciálny dohľad nad sekuritizačným trhom 1. ESRB je v medziach svojho mandátu zodpovedný za makroprudenciálny dohľad nad sekuritizačným trhom Únie. 2. S cieľom prispievať k predchádzaniu systémovým rizikám pre finančnú stabilitu v Únii, ktoré vyplývajú z vývoja v rámci finančného systému, alebo k ich zmierňovaniu, zohľadňujúc pritom makroekonomický vývoj, a to tak, aby sa zabránilo obdobiam rozsiahlych finančných otrasov, ESRB neustále monitoruje vývoj na sekuritizačných trhoch. S cieľom zdôrazniť riziká pre finančnú stabilitu ESRB uverejní, ak to považuje za potrebné a aspoň každé tri roky, v spolupráci s orgánom EBA správu o dôsledkoch sekuritizačného trhu pre finančnú stabilitu. 3. Bez toho, aby bol dotknutý odsek 2 tohto článku a správa uvedená v článku 44, ESRB v úzkej spolupráci s ESA uverejní do 31. decembra 2022 správu, v ktorej posúdi vplyv zavedenia súvahových STS sekuritizácií na finančnú stabilitu a akékoľvek prípadné systémové riziká, ako sú riziká spôsobené koncentráciou a vzájomnou prepojenosťou neverejných predajcov kreditného zabezpečenia. V správe ESRB uvedenej v prvom pododseku sa zohľadnia osobitné črty súvahovej sekuritizácie, konkrétne jej typicky individualizovaná a súkromná povaha na finančných trhoch, a preskúma sa v nej, či prístup k súvahovým STS sekuritizáciám prispieva k celkovému zníženiu rizika vo finančnom systéme a k lepšiemu financovaniu reálnej ekonomiky. Pri príprave tejto správy, ESRB využije rôzne relevantné zdroje údajov, ako sú:
4. V súlade s článkom 16 nariadenia (EÚ) č. 1092/2010 ESRB vydáva varovania a v relevantných prípadoch aj odporúčania týkajúce sa nápravných opatrení v reakcii na riziká uvedené v odsekoch 2 a 3 tohto článku, a to aj pokiaľ ide o vhodnosť zmeny úrovne ponechanie si rizika alebo prijatia iných makroprudenciálnych opatrení. Do troch mesiacov odo dňa zaslania odporúčania adresát tohto odporúčania v súlade s článkom 17 nariadenia (EÚ) č. 1092/2010 oznámi Európskemu parlamentu, Rade, Komisii a ESRB opatrenia prijaté v reakcii na toto odporúčanie a poskytne primerané odôvodnenie akejkoľvek nečinnosti.“ |
16. |
Článok 32 sa mení takto:
|
17. |
Vkladá sa tento článok: „Článok 43a Prechodné ustanovenia pre súvahové STS sekuritizácie 1. V súvislosti so syntetickými sekuritizáciami, v prípade ktorých nadobudla platnosť dohoda o kreditnom zabezpečení pred 9. aprílom 2021, originátori a SSPE môžu používať označenie „STS“ alebo „jednoduchá, transparentná a štandardizovaná“ alebo označenie, ktoré priamo alebo nepriamo odkazuje na tieto pojmy, len ak sú v čase oznámenia uvedeného v článku 27 ods. 1 splnené požiadavky stanovené v článku 18 a podmienky stanovené v odseku 3 tohto článku. 2. Do dňa, keď sa začnú uplatňovať regulačné technické predpisy uvedené v článku 27 ods. 6, originátori na účely povinnosti stanovenej v článku 27 ods. 1 písomne sprístupnia orgánu ESMA potrebné informácie. 3. Sekuritizácie, ktorých počiatočné sekuritizačné pozície boli vytvorené pred 9. aprílom 2021, sa považujú za STS sekuritizácie za predpokladu, že:
4. Na účely odseku 3 písm. b) tohto článku sa uplatňujú tieto výrazy:
|
18. |
Článok 44 sa mení takto:
|
19. |
Článok 45 sa vypúšťa. |
20. |
Vkladá sa tento článok: „Článok 45a Vytvorenie udržateľného sekuritizačného rámca 1. Do 1. novembra 2021 orgán EBA v úzkej spolupráci s ESMA a EIOPA uverejní správu o vytvorení osobitného rámca pre udržateľnú sekuritizáciu na účely začlenenia požiadaviek transparentnosti súvisiacich s udržateľnosťou do tohto nariadenia. V uvedenej správe sa predovšetkým náležite posúdi:
2. Orgán EBA pri vypracúvaní správy uvedenej v odseku 1 tohto článku prípadne využije požiadavky na transparentnosť stanovené v článkoch 3, 4, 7, 8 a 9 nariadenia (EÚ) 2019/2088 alebo z nich vychádza a snaží sa získať podnety od Európskej environmentálnej agentúry a Spoločného výskumného centra Európskej komisie. 3. V spojení so správou o preskúmaní podľa článku 46 Komisia na základe správy EBA uvedenej v odseku 1 tohto článku predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o vytvorení osobitného rámca pre udržateľnú sekuritizáciu. K správe Komisie sa v prípade potreby pripojí legislatívny návrh. (*) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 z 18. júna 2020 o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/2088 (Ú. v. EÚ L 198, 22.6.2020, s. 13).“" |
21. |
V článku 46 sa druhý odsek mení takto:
|
Článok 2
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 31. marca 2021
Za Európsky parlament
predseda
D. M. SASSOLI
Za Radu
predsedníčka
A. P. ZACARIAS
(1) Ú. v. EÚ C 377, 9.11.2020, s. 1.
(2) Ú. v. EÚ C 10, 11.1.2021, s. 30.
(3) Pozícia Európskeho parlamentu z 25. marca 2021 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 30. marca 2021.
(4) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/2402 z 12. decembra 2017, ktorým sa stanovuje všeobecný rámec pre sekuritizáciu a vytvára sa osobitný rámec pre jednoduchú, transparentnú a štandardizovanú sekuritizáciu, a ktorým sa menia smernice 2009/65/ES, 2009/138/ES a 2011/61/EÚ a nariadenia (ES) č. 1060/2009 a (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 347, 28.12.2017, s. 35).
(5) Pozri najmä: Závery Rady z 8. novembra 2016 o kritériách vypracovania zoznamu EÚ obsahujúceho jurisdikcie, ktoré nespolupracujú na daňové účely, a o procese vedúcom k vypracovaniu tohto zoznamu a ich prílohu (Ú. v. EÚ C 461, 10.12.2016, s. 2) a Závery Rady o revidovanom zozname EÚ obsahujúcom jurisdikcie, ktoré nespolupracujú na daňové účely a ich prílohy (Ú. v. EÚ C 66, 26.2.2021, s. 40).
(6) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre bankovníctvo) a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 716/2009/ES a zrušuje rozhodnutie Komisie 2009/78/ES (Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 12).
(7) Stanovisko Európskeho orgánu pre bankovníctvo k regulačnej úprave sekuritizácií nesplácaných expozícií určené Európskej komisii, EBA-OP-2019-13, uverejnené 23. októbra 2019.
(8) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1).
(9) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1092/2010 z 24. novembra 2010 o makroprudenciálnom dohľade Európskej únie nad finančným systémom a o zriadení Európskeho výboru pre systémové riziká (Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 1).
(10) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy) a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 716/2009/ES a zrušuje rozhodnutie Komisie 2009/77/ES (Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 84).
(11) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1094/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov), a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 716/2009/ES a zrušuje rozhodnutie Komisie 2009/79/ES (Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 48).
(12) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2088 z 27. novembra 2019 o zverejňovaní informácií o udržateľnosti v sektore finančných služieb (Ú. v. EÚ L 317, 9.12.2019, s. 1).