EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 62014CN0098
Case C-98/14: Request for a preliminary ruling from the Fővárosi Törvényszék (Hungary) lodged on 3 March 2014 — Berlington Hungary Tanácsadó és Szolgáltató Kft. and Others v Magyar Állam
Vec C-98/14: Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Fővárosi Törvényszék (Maďarsko) 3. marca 2014 – Berlington Hungary Tanácsadó és Szolgáltató Kft. a iní/Magyar Állam
Vec C-98/14: Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Fővárosi Törvényszék (Maďarsko) 3. marca 2014 – Berlington Hungary Tanácsadó és Szolgáltató Kft. a iní/Magyar Állam
Ú. v. EÚ C 142, 12.5.2014, p. 24–26
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
12.5.2014 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
C 142/24 |
Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Fővárosi Törvényszék (Maďarsko) 3. marca 2014 – Berlington Hungary Tanácsadó és Szolgáltató Kft. a iní/Magyar Állam
(Vec C-98/14)
2014/C 142/33
Jazyk konania: maďarčina
Vnútroštátny súd, ktorý podal návrh na začatie prejudiciálneho konania
Fővárosi Törvényszék
Účastníci konania pred vnútroštátnym súdom
Žalobkyne: Berlington Hungary Tanácsadó és Szolgáltató Kft., Lixus Szerencsejáték Szervező Kft., Lixus Projekt Szerencsejáték Szervező Kft., Lixus Invest Szerencsejáték Szervező Kft., Megapolis Terminal Szolgáltató Kft.
Žalovaný: Magyar Állam (Maďarsko)
Prejudiciálne otázky
V súvislosti so zmenami zákona [č. XXXIV z roku 1991 o organizácii hazardných hier, ďalej len „zákon o hazardných hrách“] uskutočnenými v roku 2011, ktorými sa zvyšuje suma dane z hry:
1. |
Je zlučiteľná s článkom 56 ZFEÚ nediskriminačná právna úprava členského štátu, ktorou sa jediným aktom a bez adaptačného obdobia späťnásobí predchádzajúca suma priamej dane, ktorá sa musí zaplatiť za hracie automaty prevádzkované v herniach, nazývanej daň z hry a ktorou sa navyše zavádza daň z hry s percentuálnou sadzbou, takže sa obmedzuje činnosť prevádzkovateľov hazardných hier, ktorí prevádzkujú herne? |
2. |
Možno článok 34 ZFEÚ vykladať v tom zmysle, že do jeho pôsobnosti spadá nediskriminačná právna úprava členského štátu, ktorou sa jediným aktom a bez adaptačného obdobia späťnásobí predchádzajúca suma priamej dane, ktorá sa musí zaplatiť za hracie automaty prevádzkované v herniach, nazývanej daň z hry a ktorou sa navyše zavádza daň z hry s percentuálnou sadzbou, takže sa obmedzuje dovoz hracích automatov do Maďarska z územia Európskej únie? |
3. |
V prípade kladnej odpovede na prvú a/alebo druhú otázku, môže sa členský štát odvolávať výlučne na nápravu rozpočtovej situácie v [rámci] uplatňovania článku 36 ZFEÚ, článku 52 ods. 1 ZFEÚ a článku 61 ZFEÚ alebo [existencie] naliehavých dôvodov? |
4. |
V prípade kladnej odpovede na prvú a/alebo druhú otázku, treba – so zreteľom na článok 6 ods. 3 ZEÚ – vziať do úvahy všeobecné právne zásady v súvislosti s obmedzeniami stanovenými členským štátom a s poskytnutím obdobia na prispôsobenie sa daňovému predpisu? |
5. |
V prípade kladnej odpovede na prvú a/alebo druhú otázku, možno vykladať rozsudok vydaný vo veci Brasserie du Pêcheur [rozsudok z 5. marca 1996, C-46/93 a C-48/93] v tom zmysle, že porušenie článku 34 ZFEÚ a/alebo článku 56 ZFEÚ môže zakladať zodpovednosť členského štátu za škodu z dôvodu, že uvedené ustanovenia – vzhľadom na ich priamy účinok – priznávajú práva jednotlivcom z členských štátov? |
6. |
Možno smernicu 98/34/ES (1) vykladať v tom zmysle, že daňový predpis členského štátu, ktorým sa jedným aktom späťnásobí suma priamej dane, dane z hry, ktorá sa musí platiť za hracie automaty prevádzkované v herniach, a ktorým sa navyše zavádza daň s percentuálnou sadzbou, predstavuje „de facto technický predpis“? |
7. |
V prípade kladnej odpovede na šiestu otázku, môžu jednotlivci z niektorého členského štátu voči tomuto štátu namietať, že členský štát porušil článok 8 ods. 1 a/alebo článok 9 ods. 1 smernice 98/34/ES, lebo došlo k opomenutiu členského štátu, ktoré zakladá zodpovednosť za škodu[, teda] je účelom uvedenej smernice priznať individuálne práva? Aké aspekty musí vnútroštátny súd zvážiť pri rozhodovaní o tom, či sa žalovaný dopustil dostatočne závažného porušenia, a aký druh nároku na náhradu škody môže také porušenie zakladať? |
V súvislosti so zmenou zákona o hazardných hrách uskutočnenou v roku 2012, ktorou sa zakazuje prevádzkovanie hracích automatov v herniach (a povoľuje sa jedine v kasínach):
1. |
Je v súlade s článkom 56 ZFEÚ nediskriminačná právna úprava členského štátu, ktorá s okamžitou účinnosťou zakazuje prevádzkovanie hracích automatov v herniach bez toho, aby dotknutým prevádzkovateľom hazardných hier poskytla prechodné alebo adaptačné obdobie alebo im ponúkla primerané odškodnenie, a zároveň stanovuje monopol na prevádzkovanie hracích automatov pre kasína? |
2. |
Možno článok 34 ZFEÚ vykladať v tom zmysle, že toto ustanovenie musí mať rozhodujúci význam a byť uplatniteľné aj v prípade, ak členský štát prijme nediskriminačnú právnu úpravu, ktorá síce priamo nezakazuje dovoz hracích automatov z územia Európskej únie, ale obmedzuje alebo zakazuje skutočné používanie a prevádzkovanie uvedených automatov prostredníctvom organizácie hazardných hier bez toho, aby dotknutým prevádzkovateľom hazardných hier, ktorí vykonávajú túto činnosť, poskytla prechodné alebo adaptačné obdobie alebo odškodnenie? |
3. |
V prípade kladnej odpovede na prvú a druhú otázku, aké kritériá musí vnútroštátny súd vziať do úvahy pri rozhodovaní o tom, či obmedzenie bolo nevyhnutné, vhodné a primerané v [rámci] uplatňovania článku 36 ZFEÚ, článku 52 ods. 1 ZFEÚ a článku 61 ZFEÚ alebo [existencie] naliehavých dôvodov? |
4. |
V prípade kladnej odpovede na prvú a/alebo druhú otázku, treba – so zreteľom na článok 6 ods. 3 ZEÚ – vziať do úvahy všeobecné právne zásady v súvislosti s obmedzeniami stanovenými členským štátom a s poskytnutím adaptačného obdobia? Majú sa zohľadniť základné práva – ako je vlastnícke právo a zákaz vyvlastnenia bez náhrady – v súvislosti s obmedzením, ku ktorému dochádza v prejednávanom prípade, a ak áno, ako? |
5. |
V prípade kladnej odpovede na prvú a/alebo druhú otázku, možno vykladať rozsudok vydaný vo veci Brasserie du Pêcheur [rozsudok z 5. marca 1996, C-46/93 a C-48/93] v tom zmysle, že porušenie článku 34 ZFEÚ a/alebo článku 56 ZFEÚ môže zakladať zodpovednosť členského štátu za škodu z dôvodu, že uvedené ustanovenia – vzhľadom na ich priamy účinok – priznávajú práva jednotlivcom z členských štátov? |
6. |
Možno smernicu 98/34/ES vykladať v tom zmysle, že predpis členského štátu, ktorý tým, že obmedzuje prevádzkovanie hracích automatov na kasína, zakazuje ich prevádzkovanie v herniach, predstavuje „inú požiadavku“? |
7. |
V prípade kladnej odpovede na šiestu otázku, môžu jednotlivci z niektorého členského štátu voči tomuto štátu namietať, že členský štát porušil článok 8 ods. 1 a/alebo článok 9 ods. 1 smernice 98/34/ES, lebo došlo k opomenutiu členského štátu, ktoré zakladá zodpovednosť za škodu? Aké aspekty musí vnútroštátny súd zvážiť pri rozhodovaní o tom, či sa žalovaný dopustil dostatočne závažného porušenia, a aký druh nároku na náhradu škody môže také porušenie zakladať? |
8. |
Uplatňuje sa zásada práva Spoločenstva, podľa ktorej sú členské štáty povinné zaplatiť jednotlivcom náhradu škody vyplývajúcej z porušení práva Spoločenstva pripísateľných členským štátom, aj v prípade, ak má členský štát v oblasti, ktorej sa týka prijatý predpis, suverenitu? Slúžia základné práva a všeobecné právne zásady, ktoré vyplývajú z ústavných tradícií spoločných pre členské štáty, aj v tomto prípade ako usmernenie? |
(1) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 98/34/ES z 22. júna 1998, ktorou sa stanovuje postup pri poskytovaní informácií v oblasti technických noriem a predpisov, ako aj pravidiel vzťahujúcich sa na služby informačnej spoločnosti (Ú. v. ES L 204, s. 37; Mim. vyd. 13/020, s. 337).