EURÓPSKA KOMISIA
V Bruseli21. 2. 2023
COM(2023) 102 final
OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV
Akčný plán EÚ: Ochrana a obnova morských ekosystémov pre udržateľné a odolné rybárstvo
1.Úvod
Naše oceány a moria pokrývajú 70 % povrchu planéty a viac ako 65 % územia EÚ. Zdravé morské ekosystémy sú nevyhnutné pre život na Zemi a zohrávajú kľúčovú úlohu z hľadiska dobrých životných podmienok planéty. Sú jedným z najväčších zdrojov biodiverzity a potravín, regulujú klímu a predstavujú významný záchyt uhlíka (). Rovnako dôležité je, že prinášajú aj značné zdravotné, sociálne a hospodárske výhody pobrežným komunitám.
Podľa nedávnej správy Medzivládnej vedecko-politickej platformy pre biodiverzitu a ekosystémové služby () je každý piaty človek na svete z hľadiska potravy a príjmu závislý od voľne žijúcich druhov, pričom rybárstvo je hlavným zdrojom potravín z voľne žijúcich druhov. Zachovanie týchto zdrojov prostredníctvom ich udržateľného riadenia je preto na dosiahnutie cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja dôležitejšie ako kedykoľvek predtým.
Udržateľne riadené a lovené ryby sú kvalitný a cenovo dostupný zdroj bielkovín s relatívne nízkou uhlíkovou stopou (). Sú nevyhnutné v záujme potravinovej bezpečnosti mnohých ľudí a na udržanie hospodárskeho základu rybárskych komunít. Zabezpečenie udržateľného rybolovu a udržateľne riadených populácií rýb je kľúčom aj k ochrane biodiverzity oceánov a boju proti zmene klímy.
Morské prostredie, ako aj rybári a odvetvie rybárstva v súčasnosti čelia mnohým ťažkostiam. Okrem existenčných hrozieb pre morské prostredie, ktoré predstavuje zmena klímy a strata biodiverzity v dôsledku viacerých antropogénnych tlakov, sa toto odvetvie zaoberá aj radom závažných výziev počnúc brexitom, pandémiou ochorenia COVID-19 a najnovšie aj dôsledkami bezohľadnej vojenskej agresie Ruska voči Ukrajine (). Tieto otrasy spôsobili rozsiahle narušenia trhu, nedostatok základných surovín, prudký nárast cien pohonných látok a krmiva pre ryby a okrem toho aj zjavné nebezpečenstvo, ktoré predstavujú vojenské operácie a míny v Čiernom mori.
Popri riešení týchto bezprostredných výziev si EÚ nemôže dovoliť stratiť zo zreteľa nevyhnutnú potrebu chrániť udržateľnosť svojich potravinových systémov. V súlade so stratégiami EÚ v oblasti biodiverzity (), adaptácie na zmenu klímy () a stratégiou Z farmy na stôl () musí EÚ zabezpečiť, aby riziká vyplývajúce zo zmeny klímy a straty biodiverzity neohrozili dostupnosť tovarov a služieb, ktoré zdravé morské ekosystémy poskytujú rybárom, pobrežným komunitám a ľudstvu ako celku.
Zvýšenie odolnosti rybárstva v EÚ znamená aj zabezpečenie toho, aby prispievalo k ochrane a obnove morských ekosystémov, od ktorých závisí. Zdravé morské prostredie so zdravými populáciami rýb a s bohatou biodiverzitou je jediným spôsobom, ako zaistiť prosperujúcu budúcnosť našich rybárskych komunít v strednodobom a dlhodobom horizonte. Morské ekosystémy sú čoraz viac ohrozené zmenou klímy () a neudržateľným alebo nezákonným, nenahláseným a neregulovaným rybolovom (). S ľudskými činnosťami súvisia aj ďalšie tlaky (), ako napríklad námorná doprava, výroba energie, cestovný ruch, poľnohospodárstvo a priemysel. Preto je dôležité súbežne riešiť aj tieto ďalšie tlaky na morské ekosystémy a udržateľnosť populácií rýb vrátane rôznych foriem znečistenia, či už ide o znečisťujúce látky, poľnohospodárske postupy, plasty alebo hluk. EÚ bojuje proti znečisťovaniu morí prostredníctvom viacerých legislatívnych a politických iniciatív v širšom rámci akčného plánu nulového znečistenia (). Patrí medzi ne stanovenie obmedzení morského odpadu, podmorského hluku, živín a znečisťujúcich látok podľa rámcovej smernice o morskej stratégii a vykonávanie opatrení na ich dosiahnutie. Zahŕňajú aj stanovenie viacerých cieľov nulového znečisťovania () a prijatie opatrení v prospech morského prostredia. Pravidlá EÚ o prístavných zberných zariadeniach takisto stimulujú vykladanie pasívne vyloveného odpadu v prístavoch ().
Je naliehavo potrebné zintenzívniť opatrenia na úrovni EÚ s cieľom zvrátiť úpadok morských ekosystémov riešením všetkých tlakov. Ako sa uvádza v tomto akčnom pláne, musí to zahŕňať opatrenia na dosiahnutie udržateľnejšieho a modernejšieho riadenia rybárstva s cieľom chrániť a obnoviť morské ekosystémy a dosiahnuť ich dobrý environmentálny stav (), ako aj povzbudiť a inšpirovať svet, aby nasledoval tento príklad ().
Tento akčný plán je súčasťou úsilia Komisie o dôslednejšie vykonávanie environmentálnej politiky EÚ a spoločnej rybárskej politiky s jej tromi piliermi udržateľnosti – environmentálnym, hospodárskym a sociálnym. Poskytuje sa v ňom výhľadová stratégia, ako lepšie uplatňovať ekosystémový prístup k riadeniu rybárstva, a dopĺňa sa ním oznámenie o fungovaní spoločnej rybárskej politiky () a oznámenie o energetickej transformácii v odvetví rybolovu a akvakultúry v EÚ, ďalej len „iniciatíva energetickej transformácie“ ().
Vychádzajúc zo záväzku stratégie EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030, ktorým je právne chrániť 30 % našich morí, z čoho jedna tretina by mala byť chránená prísne, sa v akčnom pláne riešia nedostatky zistené v osobitnej správe Európskeho dvora audítorov o morskom prostredí (), pričom sa zameriava najmä na chránené morské oblasti () a na spôsoby, akými môže riadenie rybárstva prispieť k účinnejšej ochrane a obnove ich morskej biodiverzity, a tým prispieť k dosiahnutiu cieľov navrhovaného predpisu o obnove prírody ().
Akčný plán vychádza z príspevkov od zainteresovaných strán a občanov počas rozsiahlych konzultácií ().
V nadväznosti na historickú dohodu o novom globálnom rámci pre biodiverzitu, ktorá bola dosiahnutá v Montreale na 15. Konferencii zmluvných strán Dohovoru OSN o biologickej diverzite (CBD COP15), a v procese rokovaní o nových právne záväzných dohodách o ochrane šíreho mora a o zastavení znečisťovania plastami tento akčný plán upevní vedúce postavenie EÚ na celom svete tým, že ukáže, že EÚ plní to, k čomu sa zaviazala. EÚ bola hnacou silou úsilia o vytvorenie nového ambiciózneho globálneho rámca pre biodiverzitu, ktorý bol schválený na 15. konferencii zmluvných strán. Tento akčný plán pomôže splniť niektoré z prijatých globálnych záväzkov vrátane záväzku chrániť 30 % svetových suchozemských a morských oblastí a obnoviť 30 % degradovaných ekosystémov.
Ciele tohto akčného plánu sú v súlade aj so záväzkami EÚ uvedenými v spoločnom oznámení o medzinárodnej správe oceánov () a s vonkajším rozmerom spoločnej rybárskej politiky (SRP).
2.Udržateľnejšie postupy rybolovu
V súčasnosti čelí morské prostredie viacerým tlakom, ktoré treba riešiť ucelene(). V súlade s cieľmi nového celosvetového rámca pre biodiverzitu a stratégie EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030, ktorým je chrániť 30 % európskych morí, môže EÚ znížiť značnú časť tohto tlaku vytvorením nových chránených morských oblastí a účinnou správou existujúcich oblastí, ako aj udržateľnejšími postupmi rybolovu vrátane používania rybárskeho výstroja s nízkym vplyvom. Účinne spravovanými chránenými oblasťami sa minimalizujú náhodné úlovky citlivých druhov (), chránia sa neresiská, odchovne a rybia mlaď a znižujú sa vplyvy na citlivé biotopy, najmä na morské dno.
Rozhodnutia o tom, kedy, kde a ako loviť, ovplyvňujú nielen cieľové druhy, ale aj množstvo a veľkosť rýb a vedľajších úlovkov, a teda aj udržateľnosť rybolovných operácií. Pravidlá upravujúce tento aspekt rybolovu, bežne označované ako „technické opatrenia“, boli aktualizované v roku 2019 (). V rámci nových pravidiel sa poskytuje ucelený súbor opatrení, ktoré pomáhajú plniť environmentálne ciele, a uplatňuje regionálny prístup s cieľom vytvoriť potrebnú flexibilitu. Nariadenie o technických opatreniach obsahuje súbor základných pravidiel pre selektívny rybolov v každej morskej oblasti. Stanovujú sa v ňom napríklad rôzne veľkosti a tvary ôk v rybárskych sieťach na lov len určitých veľkostí rýb, triediace mriežky a panely, ktoré umožňujú určitým druhom uniknúť, alebo zákaz rybolovu v rybolovných oblastiach špecifický pre určitú lokalitu a čas, napríklad v období rozmnožovania rýb ().
Zlepšenie selektívnosti výstroja a zníženie vplyvu rybolovu na citlivé druhy
Jedným z cieľov základných pravidiel nariadenia o technických opatreniach je minimalizovať a, ak je to možné, odstrániť náhodné úlovky citlivých morských druhov. Ryby a iné morské druhy čelia viacerým hrozbám vrátane nadmerného rybolovu, znečistenia a narušenia alebo zničenia a zhoršovania stavu ich biotopov. Pre niektoré z nich je jednou z hlavných hrozieb náhodné zachytenie do rybárskeho výstroja. Tieto problémy prispeli k poklesu populácií viacerých druhov a hoci väčšina z nich je prísne chránená právnymi predpismi EÚ o ochrane prírody, niektorým stále hrozí vyhynutie.
Obzvlášť ohrozené sú zraniteľné druhy. Patrí medzi ne niekoľko druhov žralokov (), morské korytnačky, morské cicavce, ako napríklad stredobaltská populácia sviňuchy tuponosej a tulene mníšske, a morské vtáky, ako napríklad víchrovník baleársky. Všetkým hrozí, že budú ulovené pri rybolove statickými sieťami. Morské cicavce sa často zachytávajú aj do veľkých pelagických vlečných sietí, morské vtáky do lovných šnúr a morské korytnačky do vlečných sietí a lovných šnúr.
Existujú však široko dostupné riešenia na zabránenie náhodným úlovkom, ktoré sa už vyžadujú podľa právnych predpisov EÚ v oblasti životného prostredia a pravidiel spoločnej rybárskej politiky (SRP). Patria medzi ne technické zmeny rybárskeho výstroja alebo obmedzenie rybolovu v čase a v oblastiach s mimoriadne vysokým výskytom citlivých druhov.
V morských regiónoch EÚ sa plánuje alebo prebieha práca na lepšej ochrane citlivých druhov, a to aj prostredníctvom pilotných projektov, hoci s rôznou úrovňou ambícií a rýchlosťou (). Na účinné plnenie záväzkov vyplývajúcich zo stratégie EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 je však potrebné väčšie úsilie.
Komisia vyzýva členské štáty, aby boli ambicióznejšie a plne využili nástroje SRP na urýchlené vykonávanie opatrení, ktoré sú už k dispozícii a vedecky posúdené. Tieto opatrenia by mohli zahŕňať krátkodobý zákaz rybolovu v určitých rybolovných oblastiach alebo inštaláciu akustických odplašovačov, ktoré by podľa vedeckých odporúčaní () prispeli k obnove stredobaltskej populácie sviňuchy tuponosej či populácie delfína obyčajného v Biskajskom zálive. Rýchle opatrenia takisto pomôžu znížiť náhodné úlovky morských vtákov v rybárskom výstroji a chrániť žraloky (). Členské štáty by okrem toho mali zlepšiť systémy monitorovania s cieľom zistiť rozsah a zloženie náhodných úlovkov.
Dosiahnutie maximálneho udržateľného výnosu komerčne využívaných druhov rýb je kľúčovou zásadou spoločnej rybárskej politiky a prispieva k dobrému environmentálnemu stavu komerčných populácií rýb. To sa dá dosiahnuť obmedzením úlovkov alebo rybolovného úsilia a zabezpečením vysokej selektívnosti rybolovných činností, aby rybári lovili len cieľové druhy a len určité množstvá, vekové kategórie a veľkosti týchto druhov. Rybolov môže profitovať aj z ochrany dôležitých neresísk a odchovní rýb, a to aj prostredníctvom prísne chránených oblastí, keďže zvýšené populácie rýb sa presunú do priľahlých oblastí.
V súčasnosti je k dispozícii mnoho nových a inovatívnych riešení na ďalšie zlepšenie udržateľnosti rybolovných techník, ako napríklad používanie selektívnejšieho rybárskeho výstroja, monitorovacie nástroje na určenie oblastí koncentrácie mladých jedincov rýb a opatrenia na vyhýbanie sa takýmto oblastiam (). V záujme pokračovania a urýchlenia práce na vnútroštátnych opatreniach a spoločných odporúčaniach (), ako aj dodržiavania odporúčaní vydaných Všeobecnou rybárskou komisiou pre Stredozemné more (GFCM) o zavádzaní a šírení takýchto inovatívnych nástrojov a postupov je potrebný spoločný postup členských štátov. Na dosiahnutie tohto cieľa je nevyhnutné poskytnúť účinné stimuly a podporu dotknutým rybárskym komunitám a dobre využiť dostupné finančné prostriedky EÚ.
Komisia bude podporovať členské štáty tým, že bude od vedeckých inštitúcií požadovať poradenstvo o tom, ako zlepšiť súčasnú štruktúru rybolovu flotily EÚ. V prípade potreby na základe nových vedeckých odporúčaní využije aj svoje vykonávacie právomoci podľa nariadenia o technických opatreniach týkajúce sa konštrukcie rybárskeho výstroja () s cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky pri vykonávaní ustanovení o selektívnosti výstroja.
Obzvlášť dôležité a naliehavé je zlepšiť ochranu kriticky ohrozených druhov, ktoré sa lovia komerčne, ako je napríklad úhor európsky. Riadenie a ochrana tohto migrujúceho druhu znamená riešenie celého radu ľudských činností, preto treba zaujať komplexný prístup zahŕňajúci rôzne politiky.
Opatrenia na zlepšenie selektívnosti rybolovu a zníženie jeho vplyvu na citlivé druhy
Komisia vyzýva členské štáty, aby:
-do konca roka 2023 vypracovali prahové hodnoty maximálnej prípustnej miery úmrtnosti v dôsledku náhodných úlovkov druhov vybraných členskými štátmi () ako súčasť vykonávania rámcovej smernice o morskej stratégii (MSFD)(), prijali opatrenia na riadenie rybárstva s cieľom bezodkladne vykonať tieto prahové hodnoty prostredníctvom vnútroštátnych opatrení alebo prípadne predložením spoločných odporúčaní,
-prijali vnútroštátne opatrenia alebo predložili Komisii spoločné odporúčania s cieľom minimalizovať vedľajšie úlovky (alebo ich znížiť na úroveň umožňujúcu úplnú obnovu populácií):
odo konca roku 2023: sviňuchy tuponosej vo vlastnom Baltskom mori a v Čiernom mori, v Atlantickom oceáne pri Pyrenejskom polostrove a delfína obyčajného v Biskajskom zálive (),
odo konca roku 2024: poloraje európskej, raje hladkej, gitarovca, raje maltskej, lamny veľkej, piesočníka škvrnitého, piesočníka Odontaspis ferox, gymnúry atlantickej, jeseterovitých, morských korytnačiek, víchrovníka baleárskeho a tuleňa mníšskeho,
odo roku 2030: ostatných citlivých morských druhov, ktorým hrozí náhodné ulovenie (), prioritne tých, ktoré majú „nepriaznivý stav ochrany“ alebo sú ohrozené vyhynutím,
-do konca júna 2024 zlepšili ochranu úhora európskeho prijatím alebo aktualizáciou existujúcich plánov riadenia rybolovu úhora podľa nariadenia o úhoroch(), a to na základe nových poznatkov a správy uvedenej v článku 9 nariadenia o úhoroch, s cieľom posilniť ochranné a riadiace opatrenia.
Tieto plány riadenia rybolovu úhora by mali riešiť: i) vplyv rybolovu (komerčného aj rekreačného a vo všetkých fázach životného cyklu tohto druhu) a ii) vplyvy nesúvisiace s rybolovom prostredníctvom vykonávania súvisiacich právnych predpisov, ako je rámcová smernica o vode (), smernica o biotopoch () a rámcová smernica o morskej stratégii. Plány by mali zahŕňať úsilie o obnovu biotopov úhora, zlepšenie prepojenia riek a riešenie prekážok migrácie a mali by zlepšiť cezhraničnú spoluprácu,
-do marca 2027 aktualizovali programy opatrení rámcovej smernice o morskej stratégii tak, aby zahŕňali vhodné opatrenia proti strate a odhadzovaniu rybárskeho výstroja a morského odpadu súvisiaceho s rybolovom na základe prístupov určených v spoločnej stratégii vykonávania rámcovej smernice o morskej stratégii,
-do roku 2030, na základe práce Vedeckého, technického a hospodárskeho výboru pre rybárstvo (STECF), komisie GFCM a ďalších vedeckých inštitúcií, ako je Medzinárodná rada pre výskum mora (ICES), predložili a zaviedli ďalšie opatrenia na zvýšenie selektívnosti, počnúc populáciami rýb s najvyššími očakávanými biologickými prírastkami. Opatrenia by mali zahŕňať:
onové a inovatívne techniky používania výstroja na zníženie úlovkov malých rýb,
oopatrenia špecifické pre určitú lokalitu alebo čas, ak existujú jasné dôkazy o vysokej koncentrácii rýb, ktoré nedosahujú minimálnu ochrannú referenčnú veľkosť,
-do roku 2030 vytvorili nové a účinne riadili všetky chránené morské oblasti, pričom zabezpečia prísnu ochranu dôležitých neresísk a odchovní rýb.
Komisia:
-v roku 2023 požiada výbor STECF, aby v rámci svojej prebiehajúcej práce () poskytol poradenstvo o:
ohodnotení optimálnych veľkostí rýb (), ktoré sa majú loviť rybárskym výstrojom, aby sa dosiahol najvyšší dlhodobý výnos,
ozlepšení rybárskeho výstroja s ohľadom na selektívnosť, skladbu cieľových druhov a dlhodobé prínosy, ako aj prechodné dôsledky v sociálnej a hospodárskej oblasti,
-do konca roka 2024 posúdi v kontexte správy o vykonávaní nariadenia o technických opatreniach lov, uchovávanie, prekládku, vylodenie a predaj druhov ohrozených vyhynutím alebo druhov, ktoré majú podľa smernice o biotopoch „nepriaznivý stav ochrany“,
-do konca roka 2024 pripraví prijatie vykonávacích predpisov podľa nariadenia o technických opatreniach s cieľom:
ozlepšiť selektívnosť rybárskeho výstroja,
ovypracovať podrobné špecifikácie pre zariadenia na vypustenie korytnačiek zachytených vo vlečných sieťach na krevety vo vodách EÚ Indického oceánu a západného Atlantiku,
ostanoviť pravidlá pre šnúry na odplašovanie vtákov a šnúry so závažím vo všetkých morských oblastiach,
-hneď ako sa podľa rámcovej smernice o morskej stratégii stanovia prahové hodnoty, použije nástroje SRP () na navrhnutie obmedzení pre náhodné úlovky druhov, na ktoré sa vzťahujú tieto prahové hodnoty.
|
Zníženie vplyvu rybolovu na morské dno
Zdravé biotopy morského dna sú kľúčovou súčasťou zdravých morských ekosystémov. Ich bohatá biodiverzita poskytuje mnohým druhom miesta na odchov a neresenie a prispieva k zachovaniu štruktúry a fungovania morských potravových sietí, ako aj k regulácii klímy.
Rybolov pomocou určitého mobilného dnového výstroja (rybolov mobilným dnovým výstrojom) (), najmä rybolov vlečnou sieťou na lov pri dne, patrí medzi najrozšírenejšie a najškodlivejšie činnosti pre morské dno a s ním spojené biotopy (). V súčasnosti sa 79 % pobrežného morského dna považuje za fyzicky narušené, najmä v dôsledku rybolovu vlečnou sieťou na lov pri dne, a štvrtina pobrežnej oblasti EÚ pravdepodobne stratila svoje biotopy morského dna (). V oblastiach s najintenzívnejším rybolovom sa vlečné siete používajú viac ako 10-krát ročne ().
Naše oceány a moria predstavujú významný prírodný záchyt uhlíka, najmä oceánske sedimenty. Z hľadiska boja proti zmene klímy sa čoraz viac uznáva význam ukladania a udržiavania modrého uhlíka v morských biotopoch(). Hoci sú zásoby uhlíka v moriach stále menej dobre pochopené ako zásoby uhlíka na pevnine, nedávne dôkazy () naznačujú, že narušenie sedimentov morského dna má priamy vplyv na ich schopnosť ukladať uhlík.
Biodiverzita morského dna sa však môže obnoviť, ak sa zníži tlak, napríklad obmedzením rybolovu mobilným dnovým výstrojom(). Toto prináša značné výhody pre ekosystémy a spoločnosť vrátane rybárstva prostredníctvom obnovy populácií rýb a zvýšenia biomasy rýb a pomáha zabrániť zhoršovaniu stavu morského prostredia.
Právne predpisy EÚ už vyžadujú ochranu a obnovu morského dna. V environmentálnych právnych predpisoch sa vyžaduje, aby členské štáty prijali opatrenia na ochranu morského dna s cieľom dosiahnuť „dobrý environmentálny stav“ vôd EÚ (). Musia prijať aj potrebné opatrenia v morských lokalitách sústavy Natura 2000, aby prispeli k dosiahnutiu alebo udržaniu „priaznivého stavu ochrany“ určitých biotopov morského dna.
Nástroje riadenia rybárstva zakazujú rybolov mobilným dnovým výstrojom v Stredozemnom mori v úzkych pobrežných oblastiach a v hĺbke väčšej ako 1 000 metrov a v Atlantickom oceáne zakazujú rybolov vlečnou sieťou pri dne v hĺbke väčšej ako 800 metrov, pričom platí zákaz rybolovu pri dne v oblasti citlivých morských ekosystémov s rozlohou 16 419 km2(). V mimoriadne citlivých oblastiach sa rybolov pri dne ďalej obmedzuje prostredníctvom rôznych opatrení a nariadení ().
Niektoré členské štáty okrem toho prijali opatrenia na zákaz alebo obmedzenie rybolovu pri dne v určitých oblastiach prostredníctvom vnútroštátnych opatrení a predloženia spoločných odporúčaní SRP () ako základu pre delegované nariadenia. V novembri 2022 sa komisia GFCM na základe návrhu EÚ rozhodla posúdiť potenciálny vplyv zmeny hĺbkových limitov súčasných obmedzení rybolovu v hĺbkach od 600 do 800 m s cieľom prípadne stanoviť obmedzenia v plytších vodách.
Napriek tomu je rybolov mobilným dnovým výstrojom vo vodách EÚ celkovo stále rozšírený. Napríklad v severovýchodnom Atlantiku prebieha v 80 – 90 % rybolovných oblastí() vrátane mnohých lokalít sústavy Natura 2000 a iných chránených morských oblastí. Oslabuje sa tým dosahovanie globálnych cieľov ochrany prírody stanovených v Dohovore o biologickej diverzite () a ohrozuje pokrok v oblasti zmierňovania zmeny klímy.
Vplyv rybolovu mobilným dnovým výstrojom na morské prostredie ohrozuje aj udržateľnosť rybolovu a dostupnosť rýb v strednodobom a dlhodobom horizonte. Nielenže poškodzuje ekosystémy, od ktorých tento rybolov závisí, ale je aj mimoriadne náročný na palivo, čo spôsobuje značné náklady pre toto odvetvie a mimoriadne vysokú uhlíkovú stopu(). Rybolov mobilným dnovým výstrojom patrí svojou povahou medzi najmenej selektívne metódy rybolovu a produkuje neúmerne veľké množstvo nechcených úlovkov () a odhodených úlovkov. Odhodené úlovky sú obzvlášť znepokojujúce, najmä v čase, keď sa EÚ snaží znížiť plytvanie potravinami (), čo je veľmi dôležitý problém v širšej diskusii o globálnej potravinovej bezpečnosti.
Treba prijať rázne opatrenia na ochranu a obnovu morského dna, a to aj upustením od rybolovu mobilným dnovým výstrojom, a zároveň zabezpečiť, aby sa táto technika nenahradila rovnakými alebo horšími alternatívami. Je nutná naliehavá ochrana a obnova biotopov morského dna v chránených morských oblastiach, najmä vzhľadom na ich význam ako dôležitých lokalít z hľadiska morskej biodiverzity EÚ, ich potenciál prispievať k zvyšovaniu populácií rýb a dlhodobé právne záväzky týkajúce sa ich účinného riadenia.
V záujme dosiahnutia cieľov stratégie EÚ v oblasti biodiverzity, ktorými je ochrana 30 % morí EÚ, Komisia vyzýva členské štáty, aby v plnej miere využívali dostupné nástroje SRP a najneskôr do roku 2030 postupne ukončili rybolov mobilným dnovým výstrojom vo všetkých chránených morských oblastiach. Na začiatok by členské štáty mali do konca marca 2024 prijať vnútroštátne opatrenia alebo prípadne navrhnúť spoločné odporúčania regionálnym skupinám s cieľom zakázať rybolov mobilným dnovým výstrojom v chránených morských oblastiach, ktoré sú lokalitami sústavy Natura 2000 vymedzenými podľa smernice o biotopoch a ktoré chránia morské dno a morské druhy. Takisto by sa nemal povoliť rybolov mobilným dnovým výstrojom v žiadnej novozriadenej chránenej morskej oblasti.
Na základe výsledkov záväzkov predložených členskými štátmi s cieľom splniť cieľ stratégie biodiverzity, ktorým je ochrana aspoň 30 % morí EÚ, by sa členské štáty mali riadiť vedeckými odporúčaniami a pri rozhodovaní o riadení rybárstva zohľadniť celkový vplyv opatrení na morský ekosystém. Musia najmä zabrániť vyvolaniu zmien v rybolovných postupoch, ktoré by mohli spôsobiť škody, ako napríklad zvýšenie vplyvu iných druhov rybárskeho výstroja na morské ekosystémy alebo citlivé druhy.
S vývojom inovatívnejších nástrojov určených na obmedzenie vplyvov týchto druhov rybárskeho výstroja je nevyhnutné pokračovať v diskusiách s odvetvím s cieľom stimulovať ďalšie inovácie a zavádzanie nových riešení v praxi. Je to dôležité aj preto, aby sa zabezpečilo, že prijaté opatrenia zostanú vhodné na daný účel a budú zodpovedať technologickému vývoju.
V súlade s cieľmi rámcovej smernice o morskej stratégii a navrhovaného právneho predpisu o obnove prírody treba chrániť a obnovovať morské dno aj mimo chránených morských oblastí. Na tento účel by sa členské štáty mali urýchlene dohodnúť na prahových hodnotách integrity morského dna, ktoré sa v súčasnosti vypracúvajú v rámci rámcovej smernice o morskej stratégii, a zaviesť ich do praxe.
Opatrenia na zníženie vplyvu rybolovu na morské dno
Komisia vyzýva členské štáty, aby:
-do polovice roka 2023 dokončili prijatie prahových hodnôt pre maximálny prípustný rozsah morského dna, ktorý môže byť stratený alebo nepriaznivo ovplyvnený ľudskými tlakmi, ako súčasť spoločnej stratégie vykonávania rámcovej smernice o morskej stratégii (). Mali by bezodkladne prijať vnútroštátne opatrenia alebo prípadne predložiť spoločné odporúčania na zavedenie týchto prahových hodnôt,
-do konca marca 2024
oprijali vnútroštátne opatrenia alebo prípadne navrhli spoločné odporúčania regionálnym skupinám s cieľom zakázať rybolov mobilným dnovým výstrojom v chránených morských oblastiach, ktoré sú lokalitami sústavy Natura 2000 vymedzenými podľa smernice o biotopoch a ktoré chránia morské dno a morské druhy,
oposkytli celkový prehľad (
) o tom, ako chce každý z nich zabezpečiť, aby sa do roku 2030 postupne ukončil mobilný rybolov pri dne vo všetkých chránených morských oblastiach. Aspoň v prípade 20 % morských vôd každého členského štátu by mali poskytnúť podrobnejší plán vnútroštátnych opatrení a spoločných odporúčaní, ktoré sa majú vypracovať, vrátane prinajmenšom podrobností na určenie oblastí, v ktorých by sa mal zakázať rybolov mobilným dnovým výstrojom, a podrobností o členských štátoch a flotilách, ktorých sa opatrenia v týchto oblastiach týkajú,
-prijali vnútroštátne opatrenia a prípadne predložili Komisii spoločné odporúčania s cieľom zabezpečiť, aby sa do roku 2030 vo všetkých chránených morských oblastiach postupne ukončil rybolov mobilným dnovým výstrojom.
Komisia:
-bude monitorovať a sledovať pokrok dosiahnutý v súvislosti so spoločnými odporúčaniami v regionálnych skupinách členských štátov,
-podporí vývoj a zavádzanie inovatívnych riešení zameraných na obmedzenie vplyvov rybolovných činností pri dne na základe žiadosti o odporúčanie ICES v súvislosti s inovatívnym rybárskym výstrojom, ktoré sa očakáva do konca roka 2023.
|
3.Zabezpečenie spravodlivej transformácie pre všetkých
V Európskej zelenej dohode ako novej európskej stratégii hospodárskeho rastu sa stanovujú opatrenia na dosiahnutie spravodlivej transformácie spoločnosti a hospodárstva na inkluzívny a skutočne udržateľný model rozvoja. Predpokladom úspešnej zelenej transformácie je spravodlivosť a inkluzívnosť.
Lepšie zachovanie a ochrana morských druhov a biotopov má jednoznačné prínosy pre spoločnosť a hospodárstvo, najmä pre rybárske a pobrežné komunity, ktorých živobytie priamo závisí od zdravých morských ekosystémov. Vedci napríklad odhadli, že ak by sa chránilo 30 % oceánov, ročné celosvetové úlovky by sa mohli zvýšiť o osem miliónov ton, čo je približne 10 % súčasných úlovkov ().
Hoci je táto transformácia potrebná a sociálno-ekonomicky prospešná a hoci súčasné problémy spôsobené ochorením COVID-19 a vojnou, ktoré ovplyvňujú odvetvie rybárstva, vrátane rastúcich cien energie, nesúvisia s opatreniami podrobne opísanými v tomto akčnom pláne vrátane postupného ukončenia rybolovu pri dne vo všetkých chránených morských oblastiach, najmä posledné uvedené opatrenie bude mať sociálne a ekonomické dôsledky na niektoré hospodárske subjekty a komunity () a treba zabezpečiť spravodlivú transformáciu. Vplyvy sa môžu pohybovať od malých zmien v rybolovných operáciách, ktoré sa dajú ľahko absorbovať, až po väčšie zmeny v operáciách, ktoré by si vyžadovali zmierňujúce opatrenia na pomoc rybárom, ich komunitám a prevádzkovateľom v celom dodávateľskom reťazci, aby sa prispôsobili širším štrukturálnym zmenám. Vplyvy by sa mohli podľa možnosti čiastočne kompenzovať presunom rybolovnej činnosti do iných rybolovných oblastí.
Zároveň sa očakáva, že vplyvy budú výraznejšie v komunitách závislých od rybárstva, v ktorých je v súčasnosti obmedzená hospodárska diverzifikácia. Preto je dôležité zabezpečiť, aby bola transformácia postupná a aby členské štáty zohľadňovali špecifické potreby miestnych komunít a podporovali ich pri tejto transformácii, a to aj prostredníctvom finančnej podpory. Je dôležité uvedomiť si, že podobne ako pri zavedení cieľa maximálneho udržateľného výnosu sa zmeny v postupoch rybárskeho sektora budú kompenzovať v strednodobom až dlhodobom horizonte, keď sa populácie rýb obnovia a komerčne lovené druhy v dôsledku účinkov presahovania presunú z chránených morských oblastí do iných rybolovných oblastí.
Krátkodobé hospodárske vplyvy na odvetvie vyplývajú aj zo zvýšených cien energie. Postupný prechod od rybolovu vlečnými sieťami pri dne, ktorý je náročný na palivo, k menej energeticky náročným metódam rybolovu môže takisto priniesť veľké úspory. To je plne v súlade s cieľom Komisie čo najskôr sa odkloniť od fosílnych palív a s jej ambíciou podporiť rybársku flotilu EÚ a odvetvie akvakultúry pri ich štrukturálnej energetickej transformácii. V súvislosti s touto transformáciou Komisia v rámci revízie smernice EÚ o zdaňovaní energie navrhla aj zavedenie dane z pohonných látok () a súčasne s týmto akčným plánom predkladá iniciatívu energetickej transformácie.
Komisia vyzýva členské štáty, aby povzbudzovali a podporovali rybárske komunity pri transformácii stanovenej v tomto akčnom pláne a pomáhali im posilňovať ich odolnosť, inovovať a prispôsobovať sa. To zahŕňa lepšie využívanie podpory dostupnej prostredníctvom finančných nástrojov EÚ, najmä podpory inovácií a diverzifikácie hospodárskych činností, podpory energetickej transformácie a zlepšenia selektívnosti výstroja. Mnohé príklady svedčia o tom, že účinné využívanie finančných prostriedkov EÚ môže priniesť zmenu, ale v minulosti bol podiel finančných prostriedkov EÚ použitých na podporu ochrany morí príliš malý (). Ako potvrdil Dvor audítorov, jednoznačne existuje priestor na lepšie využitie dostupného rozpočtu EÚ.
Finančné prostriedky, ktoré sa majú použiť na tento účel, sú predovšetkým z Európskeho námorného, rybolovného a akvakultúrneho fondu (ENRAF)() a z programu LIFE(). Zohrávajú ústrednú úlohu pri podpore politických cieľov v oblasti klímy a biodiverzity. Komisia okrem toho úzko spolupracuje s členskými štátmi, aby zabezpečila, že každý program prispieva k dosiahnutiu horizontálnych cieľových hodnôt stanovených vo viacročnom finančnom rámci pre tieto ciele ().
Medzi ďalšie zdroje financovania, na ktoré sa upozorňuje v dokumente Komisie „Ako nájsť program na financovanie svojho projektu v záujme životného prostredia z prostriedkov EÚ“ (), patrí program Horizont Európa (), Európsky fond regionálneho rozvoja (vrátane programu Interreg) (), Európsky sociálny fond plus (), Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (), Nástroj na prepájanie Európy a Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti (). Členské štáty by ich mali strategicky využiť, zvýšiť vnútroštátne financovanie a podporiť investície zo súkromného sektora s cieľom nasmerovať podporu transformácie, napríklad stratégie pre inteligentnú špecializáciu v záujme udržateľného modrého hospodárstva. Komisia bude členské štáty v tomto smere naďalej plne podporovať.
Je dôležité plne využiť možnosti diverzifikácie a inovácie, počnúc tými, ktoré sú uvedené v novej stratégii pre udržateľné modré hospodárstvo v EÚ (). Táto stratégia sa zameriava na rozvoj nových obchodných modelov s cieľom znížiť environmentálnu stopu odvetvia za pomoci digitalizácie a využívania inovatívnych zariadení a techník. Aby sa zabezpečilo, že rybárske komunity budú mať v období transformácie plný prístup k širokej škále príležitostí na hospodársku diverzifikáciu, ktoré vznikajú v iných odvetviach modrého hospodárstva, Komisia začne na nadchádzajúcom Modrom fóre v máji 2023 diskusiu, do ktorej sa zapoja rôzne zainteresované strany a skupiny pôsobiace na mori a v našich oceánoch.
Cielené programy odbornej prípravy a zvyšovania úrovne zručností realizované s podporou EÚ v rámci fondov Erasmus+, ENRAF alebo ESF+ by takisto mohli pomôcť nadviazať prepojenia s inými odvetviami modrého hospodárstva, ako je produkcia rias a regeneratívna morská akvakultúra (), energia z obnoviteľných zdrojov a udržateľná akvakultúra. Zlepšená environmentálna udržateľnosť, napríklad prostredníctvom účinne riadených chránených morských oblastí, môže miestnym rybárskym komunitám poskytnúť dodatočné alebo alternatívne zdroje obživy, napríklad prírodný cestovný ruch a dobre riadený rekreačný rybolov. Rybári majú takisto prístup k podpore EÚ, ktorá im pomáha plniť úlohu správcov mora. Niekoľko pozitívnych príkladov () už ukazuje, ako im toto partnerstvo môže pomôcť pri vyhľadávaní a zbieraní odpadu a strateného rybárskeho výstroja.
Opatrenia na dosiahnutie spravodlivej transformácie a maximálneho využitia dostupných finančných prostriedkov
Komisia vyzýva členské štáty, aby:
-prijali opatrenia na získanie dostatočných finančných prostriedkov strategickou mobilizáciou dostupných zdrojov z EÚ, vnútroštátnych alebo súkromných zdrojov financovania, najmä na podporu projektov na:
opodporu používania menej škodlivých rybolovných techník a projektov, ktorými sa realizuje celoúnijná sústava Natura 2000, v snahe splniť ciele akčného plánu a potreby stanovené v prioritných akčných rámcoch členských štátov(),
opomoc rybárskym komunitám prejsť na selektívnejšie, menej škodlivé a menej palivovo náročné rybolovné postupy.
Komisia:
-uľahčí prístup k možnostiam financovania prostredníctvom:
ozorganizovania a usporiadania seminára pre členské štáty počas roka 2023 s cieľom usmerniť a podporiť využívanie finančných prostriedkov na vykonávanie tohto akčného plánu,
oúzkej spolupráce s členskými štátmi pri monitorovaní vykonávania ENRAF s cieľom podporiť realizáciu konkrétnych opatrení podporujúcich ciele tohto akčného plánu, ako aj využitia doplnkových možností financovania dostupných z iných programov vrátane programu LIFE,
ovykonávania stratégií pre inteligentnú špecializáciu s cieľom uprednostniť regionálny výskum a investície do inovácií v odvetviach modrého hospodárstva vrátane rybárstva,
–
do konca roka 2023 zriadi granty v rámci priameho riadenia ENRAF v hodnote viac ako 7 miliónov EUR na podporu projektov, ktoré prispievajú k rozvoju zručností novej generácie v oblasti modrého hospodárstva a poskytujú príležitosti na atraktívnu a udržateľnú námornú kariéru.
|
4.Posilnenie vedomostnej základne, výskumu a inovácií
Navrhovanie a rozvoj iniciatív na riadenie rybárstva a ochranu morského prostredia si vyžaduje spoľahlivú vedomostnú základňu. To si zasa vyžaduje systematický zber údajov a vedecké monitorovanie založené na spoľahlivých metodikách. Hoci nedostatok úplných vedeckých informácií nemôže ospravedlniť odkladanie alebo neprijatie potrebných opatrení, zdôrazňuje potrebu väčších investícií do identifikácie a odstraňovania medzier v poznatkoch.
Členské štáty používajú na monitorovanie morských ekosystémov a environmentálnych záťaží celý rad prístupov a kombináciu nástrojov, najmä prostredníctvom rámca pre zber údajov () a monitorovacích programov podľa rámcovej smernice o morskej stratégii, smernice o vtáctve () a smernice o biotopoch. Treba však vyvinúť väčšie úsilie na zabezpečenie toho, aby monitorovanie a zber údajov boli primerané na posúdenie vplyvu rybolovu na morské biotopy a druhy.
Táto práca by mala zahŕňať navrhnutie cielených monitorovacích programov na zlepšenie pozorovania a nahlasovania náhodne ulovených druhov. Programy by sa mali týkať vysoko rizikového rybárstva a potenciálnych vplyvov všetkých príslušných segmentov flotily vrátane menších plavidiel. V rámci programov by sa mali preskúmať aj údaje o rekreačnom rybolove vrátane rekreačných rybárskych lodí a ich vplyv na populácie a morské prostredie. Aktualizované a modernizované nariadenie o kontrole rybárstva () bude po prijatí spoluzákonodarcami zohrávať dôležitú úlohu pri uskutočňovaní týchto zlepšení.
Na získanie poznatkov o stave morského dna a vplyve rybárstva na biotopy morského dna vrátane rozloženia a frekvencie rybolovných činností pri dne () a ich vplyvu na sekvestráciu uhlíka je potrebný aj ďalší výskum a zber údajov. Komisia začne štúdiu s cieľom kvantifikovať kapacitu rôznych typov biotopov morského dna vo vodách EÚ na ukladanie uhlíka a potenciálne vplyvy rybolovu pri dne na túto kapacitu.
Transformácia na selektívnejšie a environmentálne menej škodlivé rybolovné postupy si vyžaduje systematické posúdenie nákladov a prínosov, ktoré pomôže rybárom, ostatným podnikom v sektore a spoločnosti ako celku. To si vyžaduje lepšie metódy modelovania na predpovedanie a posudzovanie sociálnych, hospodárskych a environmentálnych účinkov súčasných a budúcich ochranných opatrení. Do konca roka 2023 začne Komisia vyvíjať modelovací nástroj na začlenenie koncepcie „prírodného kapitálu“ do hospodárskych rozhodnutí. To bude zahŕňať posudzovanie a kvantifikáciu hospodárskej hodnoty morských ekosystémových služieb a sociálno-ekonomických nákladov a prínosov, ktoré vyplývajú z udržiavania zdravého morského prostredia.
Je nevyhnutné zasielať žiadosti o vedecké odporúčania orgánom, ako sú ICES a STECF, aby sa zabezpečilo, že politika sa bude riadiť najlepším dostupným vedeckým odporúčaním. Preto a vzhľadom na právnu požiadavku SRP konzultovať s výborom STECF sekundárne právne predpisy poskytuje zloženie nového výboru STECF (2022 – 2025) odborné znalosti v oblastiach, ktoré sú obzvlášť dôležité pre vykonávanie a podporu tohto akčného plánu.
Európska environmentálna agentúra (EEA) rovnako poskytuje Komisii zásadnú podporu pri mapovaní a hodnotení súdržnosti siete chránených morských oblastí vo vodách EÚ a pri hodnotení stavu morských druhov, biotopov a ekosystémov a tlakov na ne. Podpora agentúry EEA pri vykonávaní stratégie biodiverzity sa zameriava na chránené oblasti vrátane sledovania opatrení na riadenie rybárstva v chránených morských oblastiach a bude mať osobitný význam pre prácu uvedenú v tomto akčnom pláne. Komisia má v úmysle posilniť spoluprácu s EEA, aby pomohla vykonať tento akčný plán, a to aj prispôsobením súčasných systémov podávania správ o životnom prostredí.
Európska námorná monitorovacia a dátová sieť (EMODnet) takisto podporí efektívne vykonávanie tohto akčného plánu, pretože je ďalším dôležitým nástrojom na budovanie vedomostnej základne pre európske moria. Poskytuje bezplatný a neobmedzený prístup k námorným údajom zozbieraným v teréne, ktoré pokrývajú sedem tematických oblastí (). Sieť EMODnet a služba monitorovania morského prostredia programu Copernicus poskytnú údaje, ktoré sú základom európskeho digitálneho dvojčaťa oceánu, digitálnej modelovacej platformy, ktorá zvýši našu schopnosť posudzovať a hodnotiť politické alternatívy pre morské prostredie testovaním rôznych scenárov riadenia. Na tento účel bude platforma zahŕňať environmentálne, sociálne a finančné informácie.
Program EÚ v oblasti výskumu a inovácií podporuje udržateľnosť rybárstva, zachovanie a obnovu morskej biodiverzity. Podpora je dostupná najmä prostredníctvom programu Horizont Európa, a to v rámci jeho všeobecného pracovného programu (), ako aj prostredníctvom misie Obnoviť naše oceány a vody do roku 2030 (misia Oceány a vody) a jej regionálnych majákov oblastí a povodí (). Môže podporovať výskum a inovácie v oblasti udržateľnosti rybárstva a zachovania a obnovy morskej biodiverzity.
V rámci misie Oceány a vody sú stanovené ambiciózne ciele na ochranu a obnovu morských a sladkovodných ekosystémov a biodiverzity. Medzi priority patrí inteligentný rybársky výstroj šetrný k životnému prostrediu, viacúčelové využívanie morského priestoru, ekologické a energeticky účinné maloobjemové rybárske plavidlá, ktoré sú čoraz viac poháňané obnoviteľnými a nízkouhlíkovými palivami, a súvisiace operácie. V kombinácii bude zahŕňať budovanie poznatkov o rôznych zložkách ekosystému, vývoj prelomových riešení na ochranu morských zdrojov a biotopov a zlepšovanie metód monitorovania, a to aj pomocou umelej inteligencie.
Ďalšia podpora na zber údajov, výskum a inovácie je k dispozícii prostredníctvom programov ENRAF a LIFE.
Opatrenia na posilnenie vedomostnej základne, výskumu a inovácií
Komisia vyzýva členské štáty, aby:
-identifikovali a rozvíjali riešenia a stimuly na zníženie vplyvu rybolovu na životné prostredie, ako napríklad inovatívny rybársky výstroj, nové štruktúry rybolovu a zlepšené rybárske postupy. Na tento účel môžu členské štáty čerpať osobitné vnútroštátne finančné prostriedky a finančné prostriedky EÚ na výskum a zapojenie zainteresovaných strán, najmä na financovanie osvety a špecializovanej (a regionálnej) odbornej prípravy, napríklad v oblasti osvedčených postupov pri správe morí,
-do konca roka 2023 v súlade s právnymi predpismi EÚ v oblasti životného prostredia a rybárstva definovali ciele a konkrétne potreby údajov pre každú morskú oblasť na monitorovanie vplyvu rybolovu na ekosystémy a sekvestráciu uhlíka, prípadne zapojili orgány na regionálnej úrovni a následne vyčlenili dostatočné finančné prostriedky na tieto činnosti,
-do konca roka 2024 () predložili aktualizované národné pracovné plány týkajúce sa rámca pre zber údajov () s cieľom zlepšiť plánovanie a úsilie v oblasti zberu údajov vrátane vedľajších úlovkov citlivých druhov a vplyvu rybolovu na morské dno.
Komisia:
-počas celého rozpočtového obdobia 2021 – 2027 (a nasledujúcich pracovných programov programu Horizont Európa vrátane misie Oceány a vody, ENRAF, a najmä programu LIFE) bude podporovať využívanie finančných prostriedkov na poradenstvo, výskum a inovácie. Financovanie by sa malo osobitne zamerať na opatrenia na navrhovanie a testovanie inovatívneho výstroja a techník na riešenie náhodných vedľajších úlovkov a na kvantifikáciu kapacity EÚ na sekvestráciu uhlíka na morskom dne a potenciálnych vplyvov rybolovu pri dne,
-do konca roka 2023 začne vyvíjať modelovací nástroj na začlenenie koncepcie „prírodného kapitálu“ do hospodárskych rozhodnutí. To zahŕňa posudzovanie a kvantifikáciu hospodárskej hodnoty morských ekosystémových služieb a sociálno-ekonomických nákladov a prínosov, ktoré vyplývajú z udržiavania zdravého morského prostredia,
-do konca roka 2023 zhromaždí sedem tematických oblastí siete EMODnet, t. j. batymetriu, geológiu, biotopy morského dna, chémiu, biológiu, fyziku a ľudské činnosti, na jednom centrálnom portáli, aby sa zlepšila viditeľnosť a používateľská ústretovosť,
-v roku 2024 začne vypracúvať štúdiu, v ktorej sa vyčísli kapacita morského dna EÚ na ukladanie uhlíka a možné vplyvy rybolovných činností pri dne na túto kapacitu,
-v roku 2024 začne prípravné práce na vytvorení interaktívnej platformy pre selektívny a inovatívny rybársky výstroj, výmenu poznatkov a osvedčených postupov,
-do konca roka 2025 prostredníctvom ďalších pracovných programov Horizontu Európa na roky 2025 – 2027 vrátane pracovného plánu misie Oceány a vody vyvinie rozšíriteľné riešenia určené na zachovanie rybolovných zdrojov a ochranu morských ekosystémov vytvorením chránených morských oblastí, znížením a zastavením znečisťovania morí a znížením vplyvu rybolovu na životné prostredie.
|
5.Monitorovanie a presadzovanie
Právne predpisy EÚ v oblasti rybárstva a životného prostredia sú také dobré, aké dobré je ich vykonávanie. Členské štáty musia prijať opatrenia na vykonávanie, monitorovanie a presadzovanie pravidiel a Komisia musí monitorovať ich dodržiavanie členskými štátmi.
Monitorovanie a presadzovanie pravidiel SRP členskými štátmi () sa riadi najmä nariadením o kontrole rybárstva, ktoré Komisia navrhla posilniť v roku 2018 (). Po takmer piatich rokoch medziinštitucionálnych diskusií a rokovaní je naliehavo potrebné dokončiť revíziu a zaviesť aktualizovaný, modernejší a účinnejší monitorovací systém na podporu prechodu na udržateľnejšie rybárstvo.
Okrem vykonávania smernice o trestných činoch proti životnému prostrediu () bola činnosť Komisie v oblasti presadzovania práva v posledných dvoch desaťročiach kľúčová pre pokrok pri správnom vykonávaní právnych predpisov EÚ o biodiverzite a pravidiel SRP (). Stratégia biodiverzity posilnila záväzok Komisie presadzovať tieto predpisy, napríklad o dokončení a účinnom riadení lokalít sústavy Natura 2000 a o vedľajších úlovkoch chránených druhov.
Komisia zintenzívni presadzovanie predpisov podľa rámcovej smernice o morskej stratégii, ktoré sa doteraz zameriavalo len na požiadavky na podávanie správ, a bude sa zaoberať závažnejšími prípadmi nesprávneho vykonávania smernice. V kontexte prebiehajúceho preskúmania smernice Komisia takisto posúdi, či treba objasniť určité právne povinnosti.
Členské štáty doteraz nedostatočne využívali ustanovenie, podľa ktorého môžu požiadať inštitúcie EÚ o prijatie opatrení vždy, keď zistia problém, ktorý má vplyv na environmentálny stav ich morských vôd a ktorý nemôžu riešiť vnútroštátnymi opatreniami alebo ktorý súvisí s inou politikou, napríklad s rybárskou politikou (). Európsky dvor audítorov dospel k záveru, že to oslabuje koordináciu medzi oblasťami politiky ().Komisia uvedené ustanovenie práve posudzuje v rámci preskúmania rámcovej smernice o morskej stratégii a na základe svojich zistení môže navrhnúť revíziu s cieľom zlepšiť jeho účinnosť.
Európska agentúra pre kontrolu rybárstva (EFCA) (), ktorú v niektorých oblastiach podporuje Európska námorná bezpečnostná agentúra (EMSA) a Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž (FRONTEX), takisto pomáha členským štátom a Komisii pri plnení ich úloh a povinností vyplývajúcich zo SRP. V budúcnosti by mal pracovný program EFCA zahŕňať opatrenia na monitorovanie rybárstva, ktoré konkrétne prispievajú k dosiahnutiu cieľov tohto akčného plánu. To by malo zahŕňať konkrétne opatrenia v plánoch spoločného nasadenia EFCA v súlade s vykonávacím rozhodnutím Komisie (), ktorým sa zriaďujú špecifické kontrolné a inšpekčné programy.
Opatrenia na zlepšenie vykonávania, monitorovania a presadzovania
Komisia vyzýva členské štáty, aby:
-v súvislosti s rokovaniami o novom nariadení o kontrole rybárstva zlepšili monitorovanie rybolovu, napríklad využívaním inovatívnych nástrojov, ako je diaľkové elektronické monitorovanie, prostredníctvom zlepšeného zaznamenávania a nahlasovania úlovkov citlivých druhov a rozdelenia rybolovného úsilia. Mali by zabezpečiť aj to, aby sa prostriedky z ENRAF použili na účinné a dôrazné opatrenia v oblasti monitorovania, inšpekcie a presadzovania,
-vyčlenili dostatočné zdroje na posúdenie súladu s pravidlami v oblasti životného prostredia a rybárstva, preskúmali alebo upravili opatrenia potrebné na vykonávanie tohto akčného plánu.
Komisia:
-zintenzívni vykonávanie a presadzovanie pravidiel v oblasti životného prostredia a rybárstva:
opokračovaním alebo začatím konaní o nesplnení povinnosti,
ovyužívaním nástrojov dostupných v rámci SRP, ako sú audity a akčné plány monitorovania spolu s členskými štátmi,
-bude pokračovať v spolupráci so spoluzákonodarcami s cieľom dosiahnuť rýchle prijatie ambiciózneho a revidovaného nariadenia o kontrole rybárstva,
-v roku 2023 začne s revíziou vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa zriaďujú špecifické kontrolné a inšpekčné programy pre určité oblasti rybolovu(), s cieľom zosúladiť ho s týmto akčným plánom do roku 2024,
-bude spolupracovať s EFCA na zosúladení plánov spoločného nasadenia s revidovanými špecifickými kontrolnými a inšpekčnými programami a na zosúladení budúceho pracovného programu s cieľmi tohto akčného plánu.
|
6.Riadenie, zapojenie zainteresovaných strán a osveta
Úspešné vykonávanie opatrení v oblasti životného prostredia a riadenia rybárstva si vyžaduje podporu všetkých zainteresovaných strán, najmä rybárov. Preto je pri príprave a vykonávaní opatrení nevyhnutné pracovať transparentne, spolupracovať, rozširovať informácie a podporovať inkluzívnosť.
Členské štáty majú jasnú zodpovednosť a povinnosti v oblasti ochrany morského prostredia. SRP poskytuje nástroje na vykonávanie opatrení v oblasti rybárstva potrebných na splnenie týchto povinností. SRP konkrétne poskytuje základ pre spoluprácu všetkých zainteresovaných strán prostredníctvom regionálnych skupín a poradných rád s cieľom definovať a odsúhlasiť najvhodnejšie opatrenia v oblasti rybárstva pre každý miestny alebo regionálny faktor. Tento prístup má potenciál dosiahnuť transformáciu a premeniť ju z politickej ambície na reálne kroky v praxi.
Hoci na začiatku sa členské štáty pri uplatňovaní regionálneho prístupu zameriavali najmä na povinnosť vylodiť úlovky, v posledných rokoch priniesol širšie úspechy, najmä od prijatia nariadenia o technických opatreniach v roku 2019. Práce na potrebných opatreniach na riadenie rybárstva v morských lokalitách sústavy Natura 2000 podľa článku 11 SRP () však v jednotlivých morských oblastiach postupovali veľmi nerovnomerne.
Spoločné odporúčania týkajúce sa opatrení v oblasti rybárstva v rámci chránených morských oblastí sa začali urýchľovať až od roku 2021, ale ich celkový počet je stále veľmi nízky a ich rozsah ochrany obmedzený. Vzhľadom na význam týchto opatrení riadenia rybárstva pre účinné vykonávanie a dodržiavanie právnych predpisov EÚ o ochrane a obnove morského prostredia je ich využívanie nedostatočné.
Je zrejmé, že na riešenie planetárnych kríz a zrýchľujúcej sa straty morskej biodiverzity a integrity ekosystémov, ktorá má škodlivé sociálno-ekonomické dôsledky spôsobené klesajúcimi populáciami rýb a ohrozením potravinovej bezpečnosti, musia členské štáty urýchliť a zvýšiť ambície v rámci regionálneho prístupu. Treba obnoviť spoločný záväzok EÚ v oblasti ochrany morí a zabezpečiť jasný politický záväzok všetkých zainteresovaných strán a inštitúcií účinne vykonávať právne predpisy v oblasti životného prostredia, využívať súčasné politické nástroje SRP a zabezpečiť ich fungovanie.
Je dôležité, aby bol tento proces transparentný a aby sa na ňom podieľali všetky zainteresované strany a orgány. Podľa zmlúv EÚ je ochrana morských biologických zdrojov vo výlučnej právomoci EÚ, ale environmentálna politika je v spoločnej právomoci s členskými štátmi. V dôsledku toho sa na všetkých úrovniach vyvinuli samostatné a nekoordinované rozhodovacie procesy, ktoré bránia prijatiu a vykonávaniu koherentných riadiacich opatrení. Je nevyhnutné zlepšiť prepojenia medzi týmito dvoma oblasťami politiky a výrazne zvýšiť transparentnosť a koordináciu medzi viacerými orgánmi a zainteresovanými stranami. To by EÚ umožnilo navrhnúť a vyvinúť obojstranne výhodné riešenia, ktoré by boli prospešné tak pre rybárov, ako aj pre životné prostredie.
S cieľom zohľadniť záväzok urýchliť opatrenia a zvýšiť transparentnosť by členské štáty mali pripraviť a zverejniť plány s časovým harmonogramom, v ktorých uvedú vnútroštátne opatrenia a ďalšie opatrenia, ktoré plánujú predložiť prostredníctvom spoločných odporúčaní a ktoré sú potrebné na splnenie cieľov tohto akčného plánu. To by malo zahŕňať relevantné opatrenia vymedzené v kapitolách 2, 3 a 6 tohto oznámenia. Plány by mali vychádzať zo záväzkov členských štátov plniť ciele stratégie biodiverzity do roku 2030. S cieľom uľahčiť tento proces Komisia poskytne vzor týchto plánov.
Na podporu členských štátov pri vykonávaní akčného plánu a zabezpečenie súdržnosti a účinnosti Komisia vytvorí novú spoločnú osobitnú skupinu pre členské štáty, v ktorej budú zúčastnené strany pôsobiť ako pozorovatelia. Cieľom bude uľahčiť výmenu poznatkov a diskusie medzi rybárskymi a environmentálnymi komunitami, ako aj poskytnúť členským štátom platformu pre transparentnosť a dialóg o vykonávaní ich plánov. Komisia bude aj naďalej nabádať ostatné inštitúcie EÚ a vnútroštátne orgány, aby zvýšili transparentnosť a spoluprácu medzi stranami a odborníkmi v oblasti rybárstva a životného prostredia.
S cieľom zlepšiť zrozumiteľnosť a uľahčiť vykonávanie súčasného právneho rámca Komisia poskytla usmernenia o úlohách a povinnostiach všetkých aktérov v rámci postupov stanovených v článku 11 SRP (). Komisia poskytne aj ďalšie usmernenia týkajúce sa článku 6 smernice o biotopoch a právnych predpisov o rybárstve.
Na zníženie vplyvu rybolovu na morské prostredie sa na opatreniach musia aktívne podieľať aj spotrebitelia a trhy. To má zásadný význam pre stimuláciu dopytu po rybách pochádzajúcich z prostredia s minimálnym vplyvom na životné prostredie a klímu. Iniciatívy súkromného sektora v oblasti environmentálneho označovania sú populárne a ukazujú, že spotrebitelia majú záujem kupovať výrobky, pri ktorých bol uplatnený udržateľnejší prístup k riadeniu populácií rýb. Je dôležité, aby tieto iniciatívy boli metodologicky správne v snahe zabrániť zavádzaniu spotrebiteľov. To sa ďalej zabezpečí prijatým návrhom o posilnení postavenia spotrebiteľov pri zelenej transformácii a pripravovaným návrhom na riešenie falošných tvrdení týkajúcich sa životného prostredia.
Ako bolo oznámené v stratégii Z farmy na stôl, je dôležité pokračovať v práci na iniciatíve udržateľného potravinového systému, ktorú Komisia plánuje navrhnúť v roku 2023 v záujme harmonizovaného prístupu EÚ k udržateľnej výrobe potravín.
Pri zlepšovaní noriem ochrany morských biologických zdrojov a ochrany morskej biodiverzity a ekosystémov, ako je uvedené v predchádzajúcom texte, by EÚ mala zabezpečovať, aby jej plavidlá pri rybolove na šírom mori alebo vo výlučnej hospodárskej zóne krajín mimo EÚ dodržiavali minimálne rovnaké normy ako pri rybolove vo vodách EÚ. Okrem práce vykonanej v rámci regionálnych rybárskych organizácií prispievajú k podpore medzinárodného riadenia rybárstva aj dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva formou podpory udržateľného rybárstva v partnerských krajinách. V rámcovej smernici o morskej stratégii sa vyžaduje aj regionalizované rozhodovanie, a to aj prostredníctvom spolupráce s krajinami mimo EÚ, bilaterálne a/alebo s využitím príslušných medzinárodných nástrojov, ako sú regionálne morské dohovory().
Zlepšenie riadenia, zapojenia zainteresovaných strán a osvety
Komisia vyzýva členské štáty, aby:
-do konca marca 2024 pripravili a zverejnili plány (), v ktorých uvedú všetky opatrenia potrebné na vykonanie tohto akčného plánu vrátane harmonogramov ich prijatia/predloženia a návrhov na zlepšenie koordinácie medzi vnútroštátnymi orgánmi a zainteresovanými stranami.
Komisia:
-v roku 2023 zriadi spoločnú osobitnú skupinu pre členské štáty so zainteresovanými stranami ako pozorovateľmi, ktorej osobitnou úlohou bude poskytovať podporu Komisii pri vykonávaní akčného plánu a monitorovaní jeho pokroku,
-do konca roka 2024 prijme usmerňovací dokument o sústave Natura 2000 a rybárstve,
-bude pravidelne informovať Európsky parlament, Radu, Hospodársky a sociálny výbor a Výbor regiónov o vykonávaní tohto akčného plánu.
|
7.Rámec vykonávania tohto akčného plánu
V tomto akčnom pláne sa stanovuje celý rad činností a podporných opatrení na lepšiu ochranu rybolovných zdrojov a morských ekosystémov a na zlepšenie súdržnosti a koordinácie medzi environmentálnymi a rybárskymi politikami na všetkých úrovniach. Jeho cieľom je uľahčiť prechod odvetvia rybárstva na udržateľnejšie rybolovné postupy a pomôcť mu dosiahnuť väčšiu odolnosť. Je to príručka pre členské štáty, ktorá im pomôže určiť priority opatrení so zameraním na ochranu citlivých druhov, morského dna a na zlepšenie selektívnosti rybolovu.
Na vykonávanie týchto opatrení a ich účinné fungovanie musia úzko spolupracovať rybárske a environmentálne orgány, Komisia, Európsky parlament, Rada a členské štáty. Hoci je potrebný nový politický záväzok a impulz, regionálny prístup SRP zostáva správnym rámcom vykonávania tohto akčného plánu, pretože plne zohľadňuje regionálne rozdiely a okolnosti. V tomto procese si prebiehajúca práca v rámci regionálnych rybárskych organizácií vyžaduje osobitnú pozornosť vzhľadom na stav spoločných a transzonálnych populácií rýb a potrebu spolupráce s krajinami mimo EÚ, ktoré pôsobia vo vodách EÚ.
Komisia navrhuje tento rámec vykonávania tohto akčného plánu.
-Na jar 2023 Komisia poskytne členským štátom vzor a usmernenia na uľahčenie prípravy plánov.
-Na jeseň 2023 Komisia zvolá prvé zasadnutie novej spoločnej osobitnej skupiny s cieľom podporiť členské štáty pri príprave ich národných plánov a začať proces sledovania.
-Do konca marca 2024 členské štáty predložia Komisii plány a zverejnia ich. V týchto plánoch by mali byť uvedené vnútroštátne opatrenia a ďalšie opatrenia, ktoré majú v úmysle navrhnúť prostredníctvom spoločných odporúčaní v snahe splniť ciele akčného plánu vrátane časového harmonogramu do roku 2030.
-V prvej polovici roka 2024 Komisia prijme svoju druhú správu o nariadení o technických opatreniach. To sa premietne do strednodobého preskúmania stratégie biodiverzity, ktoré sa má takisto uskutočniť v prvej polovici roka 2024 a v rámci ktorého sa posúdi pokrok pri vykonávaní tohto akčného plánu. Pokrok pri vykonávaní tohto akčného plánu sa bude posudzovať na základe 1. opatrení oznámených a uvedených v plánoch do roku 2030 a 2. vnútroštátnych opatrení alebo spoločných odporúčaní prijatých alebo predložených do marca 2024.
-Komisia v závislosti od posúdenia dosiahnutého pokroku a v súlade so svojím právom iniciatívy zváži, či sú potrebné ďalšie kroky na zlepšenie vykonávania ktoréhokoľvek z opatrení uvedených v tomto akčnom pláne, a to aj vydaním legislatívneho návrhu založeného na dôkladnom posúdení vplyvu.
8.Záver
EÚ bola hnacou silou úsilia o dosiahnutie dohody o ambicióznych cieľoch nového globálneho rámca pre biodiverzitu a teraz to musí pretaviť do výsledkov.
Boj proti trojakej kríze, ktorej naša planéta čelí: zmena klímy, strata biodiverzity a znečistenie, je naliehavejší ako kedykoľvek predtým, aby sa ochránili a obnovili európske moria a oceány a zabezpečila potravinová bezpečnosť Európy a sociálno-ekonomický blahobyt rybárov, pobrežných komunít a celej spoločnosti. Existuje naliehavá potreba podporiť rybárstvo v EÚ a pomôcť mu zvýšiť jeho odolnosť a prispieť k ochrane a obnove morských ekosystémov, od ktorých závisí.
V rámci Paktu pre rybárstvo a oceány podľa oznámenia o SRP () a spolu s opatreniami vyplývajúcimi z iniciatívy energetickej transformácie Komisia vyzýva všetky zúčastnené strany – členské štáty, Európsky parlament a Radu –, aby boli ambiciózne pri vykonávaní tohto akčného plánu a aby v úzkej spolupráci so zainteresovanými stranami spoločne vykonávali politiky EÚ v oblasti životného prostredia a rybárstva v plnej súdržnosti s cieľom zabezpečiť prosperujúce udržateľné odvetvie rybárstva v koexistencii a synergii so zdravým a biologicky rozmanitým morským ekosystémom.