EURÓPSKA KOMISIA
V Bruseli29. 4. 2020
COM(2020) 315 final
OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV
Podpora západnému Balkánu v boji proti ochoreniu COVID-19 a pri obnove v období po pandémii
Príspevok Komisie pred stretnutím lídrov EÚ a západného Balkánu, ktoré sa uskutoční 6. mája 2020
Oznámenie Komisie
o podpore západnému Balkánu v boji proti ochoreniu COVID-19 a pri obnove v období po pandémii
Západný Balkán je neoddeliteľnou súčasťou Európy a geostrategickou prioritou Európskej únie. Európska perspektíva celého regiónu bola opätovne potvrdená v marci 2020, keď členské štáty schválili návrhy Komisie týkajúce sa posilnenej metodiky
procesu pristúpenia a rozhodli sa začať prístupové rokovania s Albánskou republikou a Severomacedónskou republikou. Pre Európsku úniu je mimoriadne dôležité, aby naďalej podporovala stabilitu a prosperitu tohto regiónu a nadväzovala na naše spoločné strategické záujmy.
Hoci aj samotná EÚ je pandémiou ťažko postihnutá, má osobitnú zodpovednosť a záujem stáť na čele globálnej reakcie a poskytovať pomoc partnerom v núdzi, a to najmä vo svojom bezprostrednom susedstve. V rámci svojho medzinárodného úsilia EÚ poskytuje západnému Balkánu zásadnú podporu, ktorá nemá obdobu. EÚ zabezpečuje pre krajiny v regióne finančnú podporu vo výške viac ako 3,3 miliardy EUR na riešenie bezprostrednej krízy v oblasti zdravia a súvisiacich humanitárnych potrieb, ako aj dlhodobejšieho a štrukturálneho vplyvu na ich spoločnosti a hospodárstva. K partnerom zo západného Balkánu pristupuje vzhľadom na ich európsku perspektívu ako k privilegovaným partnerom a poskytuje im prístup k mnohým iniciatívam a nástrojom vyhradeným pre členské štáty EÚ.
Vedúci predstavitelia EÚ a uvedeného regiónu sa 6. mája 2020 stretnú, aby sa zamysleli nad problémami, ktorým spoločne čelia. V snahe pripraviť podklady pre tieto rokovania sa toto oznámenie upriamuje na solidaritu Európskej únie so západným Balkánom pri riešení bezprostredného vplyvu ochorenia COVID-19 a vymedzuje oblasti vzájomnej spolupráce. Počíta s dlhodobejšou podporou EÚ zameranou na oživenie hospodárstva, pričom pripravuje pôdu pre podrobnejší hospodársky a investičný plán pre tento región, ktorý má Komisia predložiť v priebehu tohto roka. Okrem toho počíta s tým, že EÚ bude ďalej intenzívnejšie podporovať európsku perspektívu tohto regiónu a angažovať sa za jej zavŕšenie, pričom bude s ešte väčším nasadením podporovať všetkých partnerov pri vykonávaní nutných zásadných reforiem v oblasti demokracie, právneho štátu a hospodárstva, ako sa predpokladá v posilnenej metodike.
II.Podpora EÚ západnému Balkánu v boji proti ochoreniu COVID-19
V dôsledku šírenia ochorenia COVID-19 partneri zo západného Balkánu takisto aktivovali mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany (UCPM) a už začali prijímať pomoc od členských a zúčastnených štátov tohto mechanizmu. Srbsko, Severné Macedónsko a Čierna Hora sú ako zúčastnené štáty mechanizmu schopné prispievať do rezervy rescEU a žiadať v rámci nej o podporu, a to aj pokiaľ ide o vytváranie zásob zdravotníckych protiopatrení a zdravotníckeho vybavenia. Medzi osobami repatriovanými do Európy vďaka letom, ktoré sa zorganizovali a spolufinancovali v rámci UCPM, boli aj občania zo západného Balkánu, ktorí uviazli v zahraničí. Orgány civilnej ochrany na západnom Balkáne sa budú aj naďalej zúčastňovať na odbornej príprave, cvičeniach a výmene odborníkov v rámci UCPM. EÚ takisto oceňuje cennú podporu, ktorú západný Balkán poskytol EÚ a svojim bezprostredným susedom, pokiaľ ide o zdravotnícky personál a vybavenie. Ide o ukážku solidarity a základných hodnôt, na ktorých je EÚ postavená.
Vďaka spoločnému návrhu stáleho sekretariátu Dopravného spoločenstva a CEFTA sa zabezpečilo, aby sa koncepcia „zelených jazdných pruhov“ rozšírila na západný Balkán, čím sa zabezpečil rýchly tok základného tovaru v rámci regiónu. Komisia je pripravená úzko zapojiť región do vykonávania svojho „spoločného európskeho plánu na zrušenie opatrení na zamedzenie šírenia COVID-19“. Nielen pokiaľ ide o túto núdzovú situáciu v oblasti zdravia a s ňou súvisiace obmedzenia pohybu tovaru a osôb, ale aj v dlhodobom horizonte je Komisia odhodlaná prispievať k lepšej prepojenosti so západným Balkánom a riešiť štrukturálne prekážky na hraniciach medzi EÚ a západným Balkánom. Komisia vydala aj pokyny k zavádzaniu dočasných cestovných obmedzení týkajúcich sa všetkých ciest, ktoré nie sú nevyhnutné, z tretích krajín do EÚ vrátane riešenia prípadov, keď sú osoby nútené zostať v EÚ dlhšie, než sú oprávnené.
Táto spolupráca medzi EÚ a západným Balkánom a podpora zo strany EÚ výrazne presahuje to, čo regiónu poskytol ktorýkoľvek iný partner, čo je odrazom strategického ukotvenia tohto regiónu. Inštitúcie EÚ sa zapájajú do intenzívnych komunikačných kampaní, v ktorých sa venujú poskytovaniu pomoci od EÚ, spoločne s členskými štátmi EÚ uverejňujú príspevky v miestnych médiách, podporujú kampane „zostaňte doma“ a napomáhajú šírenie faktických informácií o ochorení COVID-19. V tejto súvislosti treba verejne a dôrazne bojovať proti snahám skresľovať príčiny tejto krízy a úsilie o jej riešenie, pričom treba zároveň zintenzívniť spoluprácu zameranú na podporu slobody prejavu a slobody médií.
III.Obdobie po kríze spôsobenej ochorením COVID-19 – hospodársky a investičný plán obnovy
Plán bude zahŕňať rozsiahly investičný balík pre tento región. Na roky 2021 – 2027 Komisia 2. mája 2018 navrhla vyčleniť na nástroj predvstupovej pomoci III prostriedky v celkovej výške 14,5 miliardy EUR, pričom prevažná časť z nich je určená pre západný Balkán. Komisia plánuje zdvojnásobiť poskytovanie grantov prostredníctvom Investičného rámca pre západný Balkán na podporu rozvoja súkromného sektora, pripojiteľnosti, digitalizácie, ekologického programu a sociálnych investícií. Takisto predpokladá výrazné zvýšenie finančných záruk na podporu verejných a súkromných investícií v regióne prostredníctvom osobitného záručného nástroja Investičného rámca pre západný Balkán.
Ekologická a digitálna transformácia budú zohrávať ústrednú úlohu pri obnove a modernizácii hospodárstiev na západnom Balkáne. Investície do čistých a digitálnych technológií a kapacít pomôžu spolu s obehovým hospodárstvom vytvárať pracovné miesta a rast. Podpora sa poskytne aj s cieľom zlepšiť konkurencieschopnosť hospodárstiev na západnom Balkáne, zlepšiť prepojenia v rámci regiónu a s EÚ a pomôcť západnému Balkánu pripraviť sa na digitálny vek. Podporí sa hospodárstvo, ktoré pracuje v prospech ľudí, a to aj prostredníctvom spolupráce v oblasti vzdelávania a zdravia, ktorej cieľom bude v neposlednom rade zvýšiť odolnosť systémov zdravotnej starostlivosti, v oblasti sociálnej ochrany a začlenenia, rovnakých príležitostí, prístupu na trh práce, najmä vyššou mierou poskytovania aktívnych politík trhu práce, v oblasti spravodlivých pracovných podmienok, okrem iného podporou posilňovania sociálneho dialógu, ako aj v oblasti kultúry a v oblasti výskumu a inovácie.
Silný dôraz sa bude klásť na dopravné a energetické prepojenia, ktoré majú kľúčový význam pre hospodársky rozvoj regiónu, ako aj EÚ. Tento rok EÚ zamýšľa navrhnúť balík vo výške 135 miliónov EUR
na financovanie šiestich dodatočných investičných projektov v oblasti infraštruktúry v rámci programu v oblasti prepojenosti západného Balkánu. Vďaka tomuto financovaniu EÚ prekročí svoj záväzok z roku 2015, že do roku 2020 poskytne na program v oblasti prepojenosti 1 miliardu EUR vo forme grantov EÚ. Vďaka týmto prostriedkom sa zase prostredníctvom finančnej páky zmobilizujú takmer 4 miliardy EUR na 45 investícií v oblasti infraštruktúry, ktoré sú zamerané na prepojenie regiónu s prioritnými osami transeurópskych sietí (TEN-T), a do projektov Energetického spoločenstva v oblasti spoločného záujmu. Aktívna regionálna spolupráca v kontexte Energetického spoločenstva a iniciatívy v oblasti energetickej konektivity v strednej a juhovýchodnej Európe je dobrým základom na urýchlenie investícií do týchto energetických prepojení, ako aj do projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti.
EÚ bude aj naďalej venovať osobitnú pozornosť problémom, s ktorými sa stretávajú mladí ľudia, najmä pokiaľ ide o pracovné vyhliadky, nerovnosť a udržanie mladých talentov v regióne v snahe zabrániť úniku mozgov, ako aj iným demografickým problémom, ktorým región čelí. Finančné prostriedky poskytované tomuto regiónu z programu Erasmus+ sa od roku 2018 zdvojnásobili (na viac ako 65 miliónov EUR), pričom sa zároveň kládol väčší dôraz na odborné vzdelávanie. V budúcnosti sa posilní dôraz na digitálne zručnosti, ako aj zručnosti v oblasti výskumu a podnikateľské zručnosti s cieľom pripraviť mladých ľudí tak, aby sa stali ekonomicky úspešnými a aby sa im v digitálnom veku darilo.
Pandémia ochorenia COVID-19 jasne upozornila na dôležitosť riadneho fungovania jednotného trhu EÚ ako kľúčovej zložky našej prosperity a odolnosti. Rovnako poukázala aj na vysokú úroveň vzájomnej sociálno-ekonomickej závislosti medzi hospodárstvami EÚ a západného Balkánu, ako aj medzi hospodárstvami v rámci samotného regiónu. Preto bude veľmi dôležité, aby sa hospodárstva západného Balkánu účinnejšie prepojili, a to v rámci regiónu, ako aj s EÚ. Vyžaduje si to pevnejšie odhodlanie všetkých partnerov zo západného Balkánu, pokiaľ ide o prehĺbenie inkluzívnej regionálnej hospodárskej integrácie a rozvoj spoločného regionálneho trhu na základe acquis EÚ, ako bolo dohodnuté, ako aj dodržiavanie záväzkov EÚ, vďaka čomu sa región stane aj atraktívnejšou oblasťou na investovanie.
V tejto súvislosti sú nápomocné regionálne organizácie: Rada pre regionálnu spoluprácu, Dopravné spoločenstvo, Energetické spoločenstvo a stredoeurópska zóna voľného obchodu. Projekty financované EÚ takisto zohrali kľúčovú úlohu pri zmierňovaní prekážok v obchode
.
Všetky tieto podporné opatrenia majú rovnaké ciele: transformovať západný Balkán na fungujúce trhové hospodárstva, ktoré sú schopné úplne sa začleniť do jednotného trhu EÚ, zlepšiť podnikateľské a investičné prostredie a prispieť tak k zvýšeným obchodným tokom v rámci regiónu a s EÚ
, ako aj vytvárať pracovné miesta a príležitosti a obmedziť tak únik mozgov z regiónu. Súčasná kríza preto nesmie odpútať pozornosť od kľúčových štrukturálnych nedostatkov, ako je vysoká nezamestnanosť (najmä medzi mladými ľuďmi), nízka účasť na trhu práce (najmä u žien), nesúlad medzi zručnosťami a potrebami trhu práce, nedostatočná sociálna ochrana, nízka poľnohospodárska produktivita a konkurencieschopnosť, ako aj nediverzifikované dodávky energie a nízka energetická efektívnosť. Osvedčený dialóg o hospodárskych a finančných otázkach, ktorý sa zakladá na programoch hospodárskych reforiem partnerov, zostáva dôležitým rámcom na usmerňovanie a podporu makroekonomických a štrukturálnych reforiem.
Cieľom hospodárskeho a investičného plánu bude urýchliť dlhodobú obnovu, podnietiť hospodársky rast a podporiť reformy nutné na dosiahnutie pokroku na ceste do EÚ. Hospodársky a investičný plán bude inšpirovaný prioritami, ktoré si Európska komisia stanovila pre prácu v rokoch 2019 – 2024, a bude s nimi v súlade.
IV.Uskutočnenie základných reforiem
Súčasnú krízu sa podarí účinne prekonať len vtedy, ak si krajiny budú aj naďalej plniť svoje reformné záväzky a budú pri ich vykonávaní dosahovať konkrétne výsledky. To je z hľadiska zavŕšenia ich európskej perspektívy kľúčové. Okrem pokračujúcich hospodárskych reforiem si to vyžaduje aj výraznejšie zameranie sa na právny štát, fungovanie demokratických inštitúcií a verejnú správu.
Zásadný význam má posilnenie právneho štátu vo všetkých jeho aspektoch. To si vyžaduje nezávislé a efektívne súdnictvo, solídne výsledky v boji proti korupcii, organizovanej trestnej činnosti a terorizmu a účinnú ochranu základných práv vrátane slobody prejavu a slobody médií. Mimoriadne dôležité je konkrétne to, aby núdzové opatrenia prijaté počas krízy neboli na úkor základných zásad a hodnôt a aby takéto opatrenia zostali primerané, časovo ohraničené a naďalej podliehali demokratickej kontrole.
V nadväznosti na rozsiahlu spoluprácu, ktorá už existuje, je nevyhnutné zabezpečiť neustále aktívne zapojenie prostredníctvom spoločných a spoločne dohodnutých opatrení v oblasti bezpečnosti, a to aj proti rizikám spojeným s praním špinavých peňazí a financovaním terorizmu, a v oblasti migrácie a riadenia hraníc. Kľúčovými prioritami zostávajú silnejšie demokratické inštitúcie a inkluzívnejšie demokratické procesy. Reforma verejnej správy je nevyhnutná na zlepšenie riadenia na všetkých úrovniach. To zahŕňa väčšiu transparentnosť a vyvodzovanie zodpovednosti, správne riadenie verejných financií a profesionálnejšiu verejnú správu. Uvedené aspekty ako celok tvoria základ pre trvalé oživenie hospodárstva.
Komisia je aj naďalej pevne odhodlaná podporovať región pri uskutočňovaní týchto reforiem. Ďalšie opatrenia sa stanovia v oznámení Komisie v priebehu tohto roka.
Kríza spôsobená ochorením COVID-19 je skúškou našej solidarity a odhodlanosti, ale aj presvedčivou ukážkou toho, že ako Európania zdieľajúci spoločný osud dokážeme rozvíjať užšiu spoluprácu. V tejto súvislosti sme si vedomí, že partneri zo západného Balkánu budú nutne súčasťou našich nadchádzajúcich úvah o budúcnosti Európy. Spoločne túto krízu prekonáme a zotavíme sa z nej. A spoločne budeme ďalej posilňovať našu spoluprácu, aby sme našim partnerom pomohli splniť požiadavky spojené s členstvom v EÚ.