This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52014DC0392
COMMUNICATION FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT, THE COUNCIL AND THE EUROPEAN ECONOMIC AND SOCIAL COMMITTEE Towards a renewed consensus on the enforcement of Intellectual Property Rights: An EU Action Plan
OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE A HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU Cesta k obnovenému konsenzu o vymožiteľnosti práv duševného vlastníctva: Akčný plán EÚ
OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE A HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU Cesta k obnovenému konsenzu o vymožiteľnosti práv duševného vlastníctva: Akčný plán EÚ
/* COM/2014/0392 final */
OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE A HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU Cesta k obnovenému konsenzu o vymožiteľnosti práv duševného vlastníctva: Akčný plán EÚ /* COM/2014/0392 final */
OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU,
RADE A HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU Cesta k obnovenému konsenzu o
vymožiteľnosti práv duševného vlastníctva:
Akčný plán EÚ
1.
Úvod
Na
svojom marcovom zasadnutí Európska rada opätovne zdôraznila dôležitosť
duševného vlastníctva ako kľúčového faktoru rastu a inovácií a
vyzdvihla potrebu boja proti falšovaniu s cieľom posilniť priemyselnú
konkurencieschopnosť EÚ vo svete[1].
Práva duševného vlastníctva sú jedným z hlavných prostriedkov, prostredníctvom
ktorého spoločnosti, tvorcovia a vynálezcovia dosahujú návratnosť
svojich investícií do vedomostí. Nedávna štúdia odhaduje, že odvetvia intenzívne využívajúce práva
duševného vlastníctva predstavujú približne 39 % HDP EÚ (s hodnotou okolo
4,7 bilióna EUR ročne) a pri zohľadnení nepriamych pracovných miest,
35 % všetkých pracovných miest[2].
Z toho prakticky vyplýva, že prostredníctvom poskytovania dočasných
výhradných práv je duševné vlastníctvo priamo spojené s výrobou a distribúciou
nových a pravých tovarov a služieb, z ktorých majú úžitok všetci občania.
Kľúčom k dosiahnutiu týchto cieľov je optimálna a hospodársky
efektívna „infraštruktúra“ duševného vlastníctva, ktorá zahŕňa právne
uznanie, registráciu, využívanie a vyvážené vymáhanie všetkých foriem práv
duševného vlastníctva[3]. Európska
únia potrebuje inovácie a kreativitu, aby zostala konkurencieschopná v
porovnaní s krajinami s nižšími nákladmi na prácu, energie a suroviny, a
musí vytvoriť podmienky, ktoré budú stimulovať inovácie, aby nás
európske podniky mohli dostať z krízy. Preto priemyselné odvetvia založené
na znalostiach zohrávajú dôležitú úlohu v stratégiách „Globálna Európa“ a
„Európa 2020“. Toto
oznámenie sa zameriava na presadzovanie práv duševného vlastníctva. Stavia na
konsenze, že priemyselná politika by mala byť zameraná na boj proti
činnosti porušujúcej práva duševného vlastníctva v komerčnom rozsahu,
ktorá je najškodlivejšia. Jej cieľom je navrhnúť nové nástroje
politiky presadzovania práva, ako je napríklad prístup tzv. „sledovania toku
peňazí“, ktorého cieľom je odobrať porušovateľom práv v
komerčnom rozsahu tok príjmov, ktorý ich priťahuje na tejto
činnosti. Výrobky
uvedené na trh, ktorými sa myslia tovary a služby, ktoré nerešpektujú duševné
vlastníctvo, ktoré vytvorili druhí, sa týkajú nás všetkých ako občanov,
spotrebiteľov, podnikateľov a daňových poplatníkov.
Činnosti porušujúce práva duševného vlastníctva v komerčnom rozsahu
odrádzajú od investícií do inovácií a kreativity, a tým ohrozujú tvorbu
pracovných miest. Odhad
rozsahu porušovania práv duševného vlastníctva v komerčnom rozsahu nie je
jednoduchý, ale o jeho vplyve na hospodárstvo prebehla rozsiahla diskusia[4]. Aktuálna súhrnná správa o podvodoch, v rámci ktorej bolo
opýtaných viac ako 800 vyšších vedúcich pracovníkov uvádza, že v roku 2013 bolo
11 % spoločností obeťami porušovania práv[5].
Na úrovni EÚ bolo na základe štatistických údajov o tovare zadržanom
colnými orgánmi z dôvodu podozrenia na porušovanie práv duševného vlastníctva
na jej vonkajších hraniciach zaznamenaných v roku 2012 viac ako 90 000 prípadov[6]. Približne 70 % týchto prípadov sa týkalo poštovej
a kuriérskej dopravy, čo je odrazom rastu elektronického obchodu.
Celkovo bolo zaistených takmer 40 miliónov výrobkov, ktorých odhadovaná hodnota
z hľadiska ekvivalentných pravých výrobkov bola takmer 1 mld. EUR. Jeden
členský štát odhaduje, že 81 % výrobkov, ktoré porušujú práva duševného
vlastníctva je spojených s organizovaným zločinom[7].
Vypočítal, že zatiaľ čo nezákonné príjmy pochádzajúce zo
organizovaného zločinu týkajúceho sa týchto činností predstavovali
viac ako 100 miliónov EUR, náklady na jeho hospodárstvo ako celok, pokiaľ
ide o priame straty príjmov legitímnych podnikov, straty príjmov v prospech
štátu, straty pracovných miest a vysoké náklady na zabezpečenie
dodržiavania predpisov, tvorili takmer päťnásobok tejto sumy (470 miliónov
EUR). Porušovania
práv duševného vlastníctva v komerčnom rozsahu sa vyznačujú
rafinovanosťou a pohyblivosťou cieľa postihu. Hoci sa robí mnoho
pre to, aby sa odradilo od porušovania, vrátane narastajúcej online legálnej
ponuky konkurenčných tovarov a služieb, hospodárske výnosy z distribúcie a
predaja výrobkov, ktoré porušujú práva duševného vlastníctva sú také, že vždy
bude existovať motivácia na zapojenie sa do týchto aktivít. Vzhľadom
na rýchlosť, akou sa tieto činnosti môžu rozvíjať a
zneužívať sú nevyhnutnosťou presné systémy detekcie a urýchlené
vykonávanie preventívnych opatrení. Zároveň
tieto opatrenia musia byť primerané a musia minimalizovať riziko, že
budú zneužité na postupy smerujúce k narušeniu hospodárskej súťaže, ktoré
by mohli zabrániť vzniku nových inovatívnych výrobkov a obchodných modelov
a neprimeraným spôsobom obmedzovať základné slobody. Požadovaná detekcia
vyžaduje zdieľanie informácií medzi zúčastnenými stranami a medzi
vnútroštátnymi orgánmi presadzovania práva. Z toho vyplýva, že v snahe
odradiť od porušovania týchto práv v komerčnom rozsahu, Komisia musí
uplatňovať holistický, vyrovnaný a flexibilný systém, ktorý možno
rýchlo reagovať na vznikajúce výzvy znalostnej ekonomiky EÚ v 21.
storočí. V súlade so
stratégiou Európa 2020 a bez toho, aby boli dotknuté prebiehajúce legislatívne
preskúmania, toto oznámenie ustanovuje desaťbodový akčný plán[8].
Niektoré opatrenia bude vykonávať Komisia v prípade potreby v spolupráci s
Úradom pre harmonizáciu vnútorného trhu (OHIM), ktorý je od júna 2012 sídlom
Európskeho strediska pre sledovanie porušovania práv duševného vlastníctva[9]
(ďalej len „stredisko“). Tieto opatrenia spolu s príslušnými sprievodnými
činnosťami a uvedenými štúdiami predstavujú rozhodujúci prvý krok pri
budovaní účinnej politiky presadzovania práv duševného vlastníctva
zameranú na porušovanie týchto práv v komerčnom rozsahu v rámci EÚ ako aj
v rámci jednotlivých štátov. Cieľom by malo byť dosiahnutie
obnoveného konsenzu o tom, ako sú vykonávané práva duševného vlastníctva tak,
aby boli v plnej miere zapojené všetky relevantné zainteresované strany.
Komisia bude monitorovať vykonávanie tohto akčného plánu a vyzýva
Európsky parlament, Radu, členské štáty, Európsky hospodársky
a sociálny výbor, stredisko a zainteresované strany, aby sa aktívne
podieľali na práci, ktorá je pred nami. Oznámenie
je doplnené o stratégiu na ochranu a presadzovanie práv duševného vlastníctva v
tretích krajinách a prehĺbenie spolupráce medzi colnými orgánmi v EÚ a v
tretích krajinách, pokiaľ ide o obchod s tovarom, ktorý porušuje práva
duševného vlastníctva ako sa predpokladá v akčnom pláne EÚ v colnej
oblasti. Všetky
uvedené opatrenia majú zabezpečiť, aby sa efektívne uplatňovalo
a presadzovalo existujúce acquis EÚ v oblasti práv duševného
vlastníctva, vrátane acquis týkajúceho sa občianskoprávnej
vynútiteľnosti. Ich spoločným cieľom je (i) využiť všetky
prostriedky na účinné odradenie a zabránenie uvedeniu a šíreniu výrobkov
porušujúcich práva duševného vlastníctva (ako na trhoch EÚ tak aj na trhoch,
ktoré sú s nimi čoraz viac prepojené), a tým (ii) podporiť
investície, rast a zamestnanosť v odvetviach, ktoré sa opierajú o práva
duševného vlastníctva, ktoré sú pre naše hospodárstvo tak dôležité. Prísnejšie
presadzovanie samo o sebe nevyrieši tento problém, ktorý je potrebné
riešiť prostredníctvom diskusií a zvyšovania povedomia o širších dôsledkov
porušovania práv duševného vlastníctva, zacielených na spotrebiteľov a
výrobcov.
2.
Úloha pre všetkých aktérov hodnotového reťazca
duševného vlastníctva
2.1. Falošné alebo pravé?:
zvyšovanie povedomia spotrebiteľov, zamestnancov a zákazníkov Spotrebitelia,
zamestnanci a podniky si nie sú vždy vedomé rozsahu a hospodárskych škôd
spôsobených porušovaním práv duševného vlastníctva v komerčnom rozsahu.
Tieto škody zahŕňajú značný negatívny vplyv uvedených
činností na daňové príjmy, príslušné náklady pre daňových
poplatníkov, konkurencieschopnosť legálnych podnikov a prepojenia na
rozsiahlu trestnú činnosť. Súčasne si spotrebitelia nie sú vždy
vedomí škôd, ktoré osobne môžu utrpieť prostredníctvom kúpy výrobkov
porušujúcich práva duševného vlastníctva, najmä s ohľadom na potenciálne
riziká pre ich zdravie a bezpečnosť. Stredisko
uverejnilo 25. novembra 2013 výsledky štúdie o vnímaní duševného vlastníctva,
ktorá sumarizovali úroveň povedomia občanov o problematike[10]. Tá
vychádzala z preskúmania literatúry, kvalitatívneho prieskumu vykonaného medzi
250 Európanmi vo veku od 15 do 65 rokov a z kvantitatívnej fázy, v ktorej viac
ako 26 000 Európanov vyjadrilo svoje názory prostredníctvom telefonického
rozhovoru. Hoci sa jednalo o prvý krok, štúdia predsa ukázala nedostatočné
vnímanie, najmä medzi mladšími respondentmi, o rozsahu vplyvu/dôsledkov porušovania
práv duševného vlastníctva na zabezpečenie a tvorbu pracovných miest
spojených s duševným vlastníctvom. Naznačila taktiež, že mladí Európania
sú presvedčení, že infraštruktúra duševného vlastníctva do veľkej
miery zvýhodňuje veľké spoločnosti. Vzhľadom na to sa
Komisia domnieva, že v celej EÚ sú potrebné výraznejšie a koordinovanejšie
konzultácie o opatreniach na zvýšenie povedomia a základné a ľahko
dostupné informačné nástroje[11].
Ďalšie
kroky by mali zahrňovať prístup zameraný na viacero cieľov
a analýzu otázky, prečo „digitálna generácia“ čoraz viac vyhľadáva
výrobky porušujúce práva duševného vlastníctva. To by malo
zahŕňať pokračujúce úsilie na riešenie pretrvávajúcich
prekážok vývoja a šírenia výrobkov rešpektujúcich práva duševného vlastníctva
na jednotnom trhu spôsobom, ktorý spĺňa potreby spotrebiteľov v
digitálnej ére. Takisto by mali vychádzať zo zistenia, že spotrebitelia
niektoré veci prehliadajú a z účinnosti predchádzajúcich informačných
kampaní v členských štátoch. Správa strediska o vnímaní práv duševného
vlastníctva v tejto súvislosti poskytuje užitočné ukazovatele. Stredisko
vytvorilo internetový register osvedčených postupov z minulých
vnútroštátnych kampaní na zvyšovanie povedomia. Porušovanie práv duševného
vlastníctva sa môže výrazne eliminovať pomocou lepšej informovanosti
všetkých aktérov na jednotnom trhu (občanov, spotrebiteľov,
zamestnancov, podnikov a verejné orgány) o dostupnosti atraktívnych,
prístupných a cenovo dostupných výrobkov, na ktoré sa vzťahuje duševné
vlastníctvo na jednotnom trhu. V roku 2014, vychádzajúc z rastúcej vedomostnej
základne, ktorá vyplýva z realizovaných štúdií, stredisko bude pomáhať
členským štátom pri vývoji a realizácii komunikačných kampaní,
ktorých cieľom je zvýšiť informovanosť občanov Únie o
vplyve porušení práv duševného vlastníctva najmä na zamestnanosť a
hospodárstvo. Tieto kampane by tiež mali byť zamerané na uľahčenie
prístupu k výrobkom, ktoré rešpektujú duševné vlastníctvo na celom jednotnom
trhu, ako aj zdôrazňovať prínosy voľby výrobkov rešpektujúcich
duševné vlastníctvo pre spotrebiteľov, s ohľadom na zaistenie súladu
so štandardmi na ochranu zdravia a bezpečnosti a s právnymi predpismi na
ochranu spotrebiteľov. Opatrenie
č.1: Komisia zamýšľa podporovať
úsilie strediska a vnútroštátnych orgánov realizovať a monitorovať
cielené komunikačné kampane novej generácie. To by malo
zahŕňať kampane s cieľom zvýšiť povedomie občanov,
predovšetkým mladých ľudí, o hospodárskych škodách spôsobených porušovaním
práv duševného vlastníctva v komerčnom rozsahu a o možných rizikách pre
zdravie a bezpečnosť spojených s výrobkami porušujúcimi práva
duševného vlastníctva, ako aj kampane na zdôraznenie prínosov voľby
výrobkov rešpektujúcich duševné vlastníctvo a na uľahčenie prístupu k
takýmto výrobkom. 2.2. Zodpovednosť
držiteľa práv na zabezpečenie integrity dodávateľského
reťazca Rozšírenie informačných a komunikačných technológií
(IKT) umožňuje rozvoj čoraz rozsiahlejších – a často globálnych
– dodávateľských reťazcov. Umožňuje tiež zníženie nákladov na
skladovanie, keďže prevádzkovatelia prešli na systém dodávok práve
včas. Okrem toho IKT umožnili zvýšenie priameho predaja
spotrebiteľom. Aj keď je tento vývoj pozitívny, používajú ho aj
obchodné subjekty, ktoré porušujú práva duševného vlastníctva. Toto sa prejavuje
rastúcim významom malých zásielok s tovarom, ktorý porušuje práva duševného
vlastníctva, rýchlym vstupom porušovateľov do mnohých tovarových trhov a
výstupom z nich a infiltráciou do najslabších častí dodávateľských
reťazcov, ktoré vedú cez mnohé krajiny. V súvislosti s tým, keďže
koneční spotrebitelia si v čoraz väčšej miere uvedomujú etické
správanie spoločností, audit dodávateľského reťazca, ktorý
znižuje riziko porušovania práv duševného vlastníctva tiež ponúka marketingovú
hodnotu a hodnotu dobrého mena pre spoločnosti, ktoré intenzívne využívajú
práva duševného vlastníctva a obchodujú v rámci jednotného trhu alebo do neho
dovážajú[12]. Komisia
najprv preskúma v súvislosti s touto problematikou možnosť dobrovoľne
uplatňovanej európskej schémy a podporí využívanie takýchto najlepších
postupov náležitej starostlivosti v odvetviach, ktoré intenzívne využívajú
práva duševného vlastníctva prostredníctvom propagácie a informovania o
nákladoch a prínosoch systematického uplatňovania kvalitatívnych programov
auditu, ktoré už podliehajú normám stanoveným uznávanými medzinárodnými
orgánmi. Konkrétne, do konca roku 2014 Komisia zorganizuje pre zainteresované
strany seminár o uplatňovaní náležitej starostlivosti v
dodávateľských reťazcov ako prostriedku na predchádzanie porušovaniu
práv duševného vlastníctva v komerčnom rozsahu. To bude
zahŕňať dodávateľov, držiteľov práv, sprostredkovateľov
(vrátane online platforiem, vyhľadávacích stránok, prepravcov atď.),
členské štáty, akademickú obec a mimovládne organizácie. IKT takisto
zohrávajú zásadnú úlohu pri zabezpečovaní maloobchodných
distribučných a logistických systémov, a teda pomáhajú
odhaľovať výrobky, ktoré porušujú práva duševného vlastníctva a
zamedziť, aby do nich vstúpili. S cieľom zabezpečiť, aby
distribučné reťazce výrobkov boli bezpečné a neobsahovali
výrobky, ktoré porušujú práva duševného vlastníctva, používajú sa technológie
na riadenie zásob ako napríklad jednotné identifikátory výrobkov (2D
čiarové kódy) a rádiofrekvenčná identifikácia (RFID). Prostredníctvom
svojho Spoločného výskumného centra v tejto oblasti Komisia následne vydá
správu o tom, ako nové technologické riešenia, ktoré posilňujú postavenie
spotrebiteľov, pomôžu v boji proti falšovaniu a pirátstvu. S cieľom
pomôcť zistiť pôvod prepravovaného tovaru a pomáhať procesu
posudzovania rizík, bezpečnostný výskum financovaný prostredníctvom
rámcového programu EÚ o výskume s vývoji sa zaoberá dodávateľskými
reťazcami tovarov prepravovaných v kontajneroch. Spoločné výskumné
centrum okrem toho vytvorilo nástroj IT (Contraffic), ktorý umožňuje
colniciam analýzu trasy a pohybu nákladných kontajnerov dovážaných do EÚ[13].
Navrhovaný seminár posúdi použiteľnosť technológií na sledovanie
zásielok pre rozdielne distribučné a predajné obchodné modely,
o ktoré sa opierajú odvetvia, ktoré intenzívne využívajú
práva duševného vlastníctva a informuje spoločnosti o osvedčených
postupoch. Opatrenie
č. 2: Komisia uskutoční sériu
konzultácií so všetkými príslušnými zainteresovanými stranami vrátane
občianskej spoločnosti o uplatňovaní náležitej starostlivosti v
dodávateľských reťazcov ako prostriedku na predchádzanie porušovaniu
práv duševného vlastníctva v komerčnom rozsahu. Na základe zhromaždených
informácií má EÚ v úmysle vyvinúť na tento účel systém náležitej
starostlivosti. V prvom rade bude zameraný na podporu dobrovoľného
zavádzania systému, ktorý bude podrobne sledovať, aby sa zistilo, či
sú potrebné ďalšie iniciatívy. 2.3. „Sledujte tok peňazí“:
dialógy medzi zainteresovanými stranami odvetvia s cieľom zamedziť
ponuke výrobkov, ktoré porušujú práva duševného vlastníctva na internete Je dôležité, aby
dohody medzi držiteľmi práv a obchodnými partnermi, s pomocou ktorých
zabezpečujú výrobu, propagáciu, distribúciu a predaj výrobkov, plnili
dvojitý cieľ spočívajúci v rýchlom odhalení a prerušení
činností, ktoré porušujú práva duševného vlastníctva v komerčnom
rozsahu. Každé takéto memorandum by malo mať dobre zakotvený mechanizmus
na ochranu základných práv a konkurenčného prostredia, najmä so zameraním
na predchádzanie potenciálnemu zneužitiu. Takéto dohody pri ich
uplatňovaní predstavujú mechanizmus rýchlej reakcie na problémy týkajúce
sa porušovania práv duševného vlastníctva. Súčasťou dialógov
zainteresovaných strán vedúcich k takýmto dohodám sú stretnutia skupín zástupcov
príslušných zainteresovaných strán, ktoré sa zameriavajú na konkrétne problémy
a hľadanie praktických riešení, ktoré by boli realistické, vyvážené,
úmerné a spravodlivé pre všetkých dotknutých. Iniciovala ich Komisia a ich
cieľom je uľahčiť vypracovanie memoránd o porozumení (MoP),
ktoré stanovujú zásady, ktoré signatári môžu uplatniť na dvojstranné
dohody. Cieľom je pripraviť porušovateľov práv duševného
vlastníctva o zdroje príjmov. Výsledkom prvého dialógu o obmedzení predaja
falšovaných výrobkov prostredníctvom online platforiem bolo vypracovanie MoP v
roku 2011[14].
V hodnotiacej správe z apríla 2013 [15]
sa dospelo k záveru, že by ho bolo užitočné rozšíriť a zahrnúť
do neho nové strany. Berúc do úvahy príslušný vývoj, Komisia iniciuje v roku
2014 a 2015 nové dialógy medzi zainteresovanými stranami, ktorých
súčasťou budú poskytovatelia reklamných služieb, platobných služieb a
prepravcovia, s cieľom dosiahnuť v priebehu roka 2015 ďalšie
memorandum o porozumení, ktoré pomôže, aby sa výrobky, ktoré porušujú právo
duševného vlastníctva nedostali na internet. Zároveň stredisko vykoná
porovnávacia analýza existujúcich postupov spolupráce medzi majiteľmi práv
a obchodnými partnermi so sídlom v členských štátoch a tretích krajinách. Opatrenie
č. 3: Komisia podporí vypracovanie
ďalších dobrovoľných memoránd o porozumení s cieľom zníženia
ziskov z porušovania práv duševného vlastníctva v komerčnom rozsahu v
online prostredí v nadväznosti na dialógy medzi zainteresovanými stranami,
ktoré zahrňujú poskytovateľov reklamných služieb, platobných služieb
a prepravné spoločnosti. 2.4. Pomoc malým a stredným
podnikom (MSP) pri presadzovaní práv duševného vlastníctva EÚ stanovuje
harmonizované pravidlá pre systémy uplatňovania nárokov na nápravu
podľa občianskeho práva súvisiaceho s duševným vlastníctvom
prostredníctvom smernice o vymožiteľnosti práv duševného vlastníctva[16]z roku
2004. Na základe oznámenia z roku 2010[17]
Komisia uskutočnila rozsiahlu verejnú konzultáciu, aby posúdila, či
je toto znenie vhodné na daný účel z hľadiska mnohých výziev, ktorým
čelí presadzovanie práv duševného vlastníctva. Koncom roka 2012 Komisia
zaslala zúčastneným stranám dotazník, aby získala informácie o tom,
či existujúce cezhraničné systémy uplatňovania nárokov na
nápravu podľa občianskeho práva súvisiaceho s duševným vlastníctvom
sú dostupné pre všetkých držiteľov práv, a to najmä MSP. Takisto
preskúmala, či súdne systémy v členských štátoch bol dostatočne
rýchle a dostatočne špecializované. Konečné výsledky štúdie boli
uverejnené v júli 2013[18].
V nadväznosti na to Komisia zváži, či sú pre MSP potrebné ďalšie
kroky s cieľom zlepšiť postupy nápravy podľa občianskeho
práva, napríklad v súvislosti s pohľadávkami s nízkou hodnotu. Vysoké
náklady a zložitosť sporov často odrádza inovatívne MSP od
presadzovania práv duševného vlastníctva vrátane tých, ktoré vyplývajú zo
štandardných základných patentov (ŠZP), čo môže viesť k zneužívaniu
trhu väčšími konkurentmi. Na úrovni Únie existuje v oblasti
občianskoprávneho konania už viacero nástrojov. Nedávno Komisia navrhla[19]
posilniť a zlepšiť súčasné európske konanie vo veciach s nízkou
hodnotou sporu, čo je jednotný postup, ktorý je dostupný vo všetkých
členských štátoch (Nariadenie (ES) č. 861/2007). Táto akcia
doplňuje iniciatívy Komisie na pomoc členským štátom pri zlepšovaní
účinnosti svojich vnútroštátnych systémov súdnictva ako napríklad
porovnávací prehľad EÚ v oblasti justície [20]. Opatrenie
č. 4: Komisia má v úmysle analyzovať a
podať správu o existujúcich vnútroštátnych iniciatívach zameraných na
zlepšenie postupov občianskoprávneho presadzovania práv duševného
vlastníctva pre MSP, najmä v súvislosti s pohľadávkami s nízkou hodnotou a
zvážiť prípadné opatrenia v tejto oblasti. Vysoké náklady a
zložitosť sporov často odrádza inovatívne MSP od presadzovania práv
duševného vlastníctva. V dôsledku toho návratnosť inovatívnych
investícií MSP nie je optimalizovaná a tie nerozširujú činnosti v oblasti
výskumu a vývoja. V niektorých členských štátoch sa túto situáciu snažia
riešiť vnútroštátne programy a fondy, napr. prostredníctvom lepších
možností poistenia v prípade patentových sporov. Komisia v roku 2015 s pomocou
strediska preskúma, ak to bude vhodné, účinnosť takýchto národných
programov, ako aj programov, ktoré zahrňujú tretie krajiny. Na tomto
základe bude Komisia konzultovať výsledky preskúmania prostredníctvom
zelenej knihy, čo bude ďalej viesť, ak to bude vhodné, k
politickej iniciatíve. Opatrenie
č. 5: Komisia vydá zelenú knihu s
cieľom poradiť sa so zainteresovanými stranami o potrebe budúcich
opatrení EÚ založených na najlepších postupoch, ktoré sa osvedčili v rámci
programov financovaných z vnútroštátnych zdrojov na pomoc MSP pri presadzovaní
ich práv duševného vlastníctva. Stredisko by
mohlo zohľadniť v rámci rôznych činností špecifiká MSP, vrátane
obmedzenosti zdrojov MSP na presadzovanie práv duševného vlastníctva. MSP ako
držitelia práv potrebujú často informácie na úpravu svojich marketingových
alebo distribučných stratégií a často im môžu chýbať
zručnosti a odborné znalosti na účinnú ochranu duševného vlastníctva.
Komisia sa preto usiluje vytvoriť systém podpory, [21] ktorý
zahrňuje problematiku presadzovania. posilnením a koordináciou národnej
podpory prostredníctvom projektu IPorta a poradenstvom o otázkach práv
duševného vlastníctva prostredníctvom európskej asistenčnej služba pre
otázky práv duševného vlastníctva a asistenčnej služby pre otázky práv
duševného vlastníctva v tretích krajinách[22]. Tento
systém úzko spolupracuje so všeobecnou podporou podnikania, vnútroštátnou
podporou práv duševného vlastníctva a činnosťami strediska. 2.5. Systémy spätného
zúčtovania: nástroj pre spotrebiteľov Niektorí
poskytovatelia kreditných a debetných kariet ponúkajú systémy spätného
zúčtovania, v rámci ktorých môžu spotrebitelia do určitej hodnoty
odmietnuť zaplatiť za výrobok alebo službu, ktoré by si nekúpili,
keby vopred vedeli, že nie je pravý. V niektorých členských štátoch sú
tieto systémy vyžadované zákonom. Takéto programy zjavne zmiernia podvody, ale
môžu tiež pomôcť zabezpečiť, aby spotrebitelia, ktorí nevedome
dostanú tovar a služby, ktoré porušujú práva duševného vlastníctva
nemuseli za ne platiť alebo mohli následne požadovať náhradu. Tieto
programy môžu zohrať úlohu pri obmedzovaní protiprávne nadobudnutých
ziskov subjektmi, ktoré porušujú práva duševného vlastníctva. V roku 2014
Komisia začne uskutočňovať konzultácie zamerané na systémy
spätného zúčtovania a iné systémy potvrdzovania platieb, ktoré znižujú tok
peňazí do činností porušujúcich práva duševného vlastníctva v
komerčnom rozsahu. Tieto verejné konzultácie preskúmajú priestor na
prijatie opatrení v tejto oblasti. Opatrenie
č. 6: Komisia vydá zelenú knihu
s cieľom konzultovať so zainteresovanými stranami o vplyve
spätného zúčtovania a súvisiacich programov na boj proti porušovaniu práv
duševného vlastníctva v komerčnom rozsahu. Na tomto základe preskúma
potrebu a rozsah konkrétnych krokov v tejto oblasti.
3.
Spolupráca orgánov verejnej správy
3.1. Spolupráca medzi
vnútroštátnymi orgánmi V Európe bez
vnútorných hraníc, vzhľadom na nadnárodný charakter organizovanej trestnej
činnosti spojenej s porušovaním práv duševného vlastníctva, je potrebné
posilniť spoluprácu medzi vnútroštátnymi orgánmi, inštitúciami EÚ,
agentúrami EÚ pre oblasť spravodlivosti a vnútorných záležitostí,
príslušnými tretími krajinami a ďalšími partnermi. V tejto súvislosti Rada
pre spravodlivosť a vnútorné veci [23]
– najmä na základe hodnotenia hrozieb závažnej a organizovanej trestnej
činnosti vypracovanej Europolom – v júni 2013 rozhodla, že narušenie
skupiny organizovaného zločinu, ktoré sú zapojené do výroby a distribúcie
falšovaného tovaru, ktorý porušuje zdravotné, bezpečnostné a potravinové
právne predpisy, a takého tovaru, ktorý má nedostatočnú kvalitu by malo
byť prioritou na obdobie rokov 2014 – 2017. S cieľom
plniť rôzne priority týchto záverov Rady o boji proti závažnej a
organizovanej trestnej činnosti, členské štáty s pomocou sekretariátu
Rady, Komisie, Eurojustu, Europolu a iných príslušných agentúr EÚ vypracujú
ročné operačné akčné plány[24].
Vykonávanie týchto opatrení sa pravidelne monitoruje. Komisia je ochotná
podporiť členské štáty prostredníctvom prípadného spolufinancovania
týchto činností. Akčný plán
EÚ v colnej oblasti zameraný na boj proti porušovaniu práv duševného
vlastníctva na roky 2013 – 2017[25]
stanovuje rámec pre jednotné akcie 28 colných správ s cieľom
účinnejšie bojovať proti porušovaniu práv duševného vlastníctva na
vonkajších hraniciach EÚ. Predpokladá sa rozvoj „na mieru šitých“ prístupov
k riešeniu poskytovania tovaru, ktorý porušuje práva duševného vlastníctva
zakúpeného na internete prostredníctvom kuriérskych a poštových zásielok.
Nevyhnutná je ďalšia cezhraničná spolupráca ako aj spolupráca medzi
orgánmi. Komisia usporiada v roku 2015 konferenciu so zástupcami colných,
policajných a súdnych orgánov s cieľom určiť, akým spôsobom je
možné dosiahnuť posilnenie spolupráce. Otázkou ako
lepšie sledovať vývoj trendov v oblasti presadzovania práv duševného
vlastníctva mimo EÚ sa súčasne zaoberá oznámenie Komisie, ktorým sa
aktualizuje „Stratégia presadzovania práv duševného vlastníctva v tretích
krajinách z roku 2004“[26].
V rámci rokovaní o dohodách o voľnom obchode sa EÚ zameriava na získanie
podstatných záväzkov zo strany tretích krajín s cieľom dosiahnuť
vysokú úroveň presadzovania práv duševného vlastníctva, ktoré
uľahčia obchod s výrobkami, ktoré vo
veľkej miere využívajú práva duševného vlastníctva. Tiež by sa mala
rozvíjať hlbšia spolupráca medzi colnými orgánmi v EÚ a v tretích
krajinách, pokiaľ ide o obchod s tovarom, ktorý porušuje práva duševného
vlastníctva, ako sa predpokladá v akčnom pláne EÚ v colnej oblasti [27]. Niektoré
členské štáty zriadili v rámci svojich jurisdikcií jednotky na boj proti
trestnej činnosti porušovania práv duševného vlastníctva, aby sa zabránilo
duplicite stratégií presadzovania práv v príslušných orgánoch týchto
členských štátoch. Nedostatky a podobné riziká duplicity existujú v
oblasti spolupráce medzi členskými štátmi. Orgány majú často problém
sledovať činnosti, ktoré porušujú práva duševného vlastníctva,
presahujúce vnútorné hranice Únie a môžu teda len zriedka plánovať a
vykonávať cezhraničné vyšetrovanie a činnosti v rámci jednotného
trhu. Bez
toho, aby boli dotknuté prebiehajúce aktivity [28],
Komisia sa nazdáva, že spolupráca medzi všetkými vnútroštátnymi orgánmi, ktoré
zohrávajú úlohu v ochrane práv duševného vlastníctva by sa mohla posilniť
prostredníctvom zriadenia expertnej skupiny pre príslušné orgány členských
štátov[29].
Toto fórum, ktoré by umožňovalo zdieľanie najlepších postupov a
diskusie o orientácii politiky ochrany duševných práv by tak prispelo k
zvýšeniu efektívnosti presadzovania práv duševného vlastníctva Európskou úniou[30]. Opatrenie
č. 7: Komisia zriadi expertnú skupinu
členských štátov na presadzovanie práv duševného vlastníctva,
prostredníctvom ktorej by sa mohli v rámci EÚ členské štáty podeliť o
najlepšie postupy pokiaľ ide o prácu všetkých svojich zúčastnených
orgánov a informovať sa o plnení tohto akčného plánu. 3.2. Odborná príprava pre
vnútroštátne orgány na jednotnom trhu Odborná príprava
vnútroštátnych orgánov v oblasti trendov a obchodných modelov spojených s
činnosťami, ktoré porušujú práva duševného vlastníctva, ako aj v
oblasti zdieľania osvedčených postupov pokiaľ ide o
identifikačné techniky prebieha vo veľkej miere na vnútroštátnej
úrovni. Okrem toho, ak sa aj realizuje cezhraničná odborná príprava a
budovanie znalostí, často sa delí podľa typu orgánu na presadzovanie
práva a nerealizuje sa medzi orgánmi. V kontexte jednotného trhu je preto
potrebné rozvinúť cezhraničné programy odbornej prípravy určené
orgánom na presadzovanie práv duševného vlastníctva. V roku 2012 a 2013
stredisko uskutočnilo semináre na budovanie vedomostnej základne pre
pracovníkov orgánov na presadzovanie práva o falšovaných pesticídoch a trestnej
činnosti v oblasti farmakologických výrobkov. Na tomto základe by sa mala
teraz plánovať odborná príprava vnútroštátnych úradníkov, ktorí sú
zapojení do presadzovania práv duševného vlastníctva. Medzitým Úrad
Spoločenstva pre odrody rastlín (CPVO) uskutočnil v máji 2013
seminár týkajúci sa presadzovania práv k odrodám rastlín pre všetky
kategórie odborníkov na duševné vlastníctvo, ktorí sa špecializujú na túto
oblasť. V roku 2014 bude stredisko pokračovať vo vývoji
komplexného súboru odvetvových programov na presadzovania práv duševného
vlastníctva pre orgány členských štátov. Tieto programy sú koordinované s
Europolom, Eurojustom, Európskou policajnou akadémiou (CEPOL) a CPVO. Rozvoj školení o
legislatíve EÚ v oblasti práv duševného vlastníctva odborníkov z právnej praxe
EÚ predpisov môže medzičasom takisto viesť k zlepšeniu účinného
presadzovania práv duševného vlastníctva a dosiahnutiu nápravy. Na tento
účel bude Komisia podporovať vzdelávanie právnikov v oblasti
predpisov EÚ týkajúcich sa duševného vlastníctva, a to najmä plným využitím
európskeho portálu elektronickej justície[31]
prostredníctvom šírenia existujúcich školiacich materiálov. Opatrenie
č. 8: Komisia bude podporovať, aby
stredisko vypracovalo komplexný súbor odvetvových školiacich programov na
presadzovania práv duševného vlastníctva pre orgány členských štátov v
rámci jednotného trhu. 3.3. Zodpovednosť verejných
obstarávateľov preveriť výskyt výrobkov porušujúcich práva duševného
vlastníctva v rámci verejného obstarávania Verejné zákazky
v rámci Únie môžu viesť k prieniku výrobkov, ktoré porušujú práva
duševného vlastníctva do služieb verejného sektora. Komisia v prvom kroku
podporí v roku 2014 lepšiu výmenu medzi verejnými orgánmi členských štátov
o týchto otázkach a na tento účel zorganizuje konzultácie v rámci
expertnej skupiny členských štátov o verejnom obstarávaní. Tematické
workshopy, ktoré organizuje stredisko, umožnia tiež verejným orgánom z rôznych
členských štátov, aby prediskutovali problémy, s ktorými sa stretli, a
vymenili si najvhodnejšie postupy. Komisia okrem toho uskutoční prvý
pilotný odvetvový program zameraný na kontrolu verejných nákupov v
zdravotníckom sektore s cieľom posúdiť závažnosť problému v
tejto oblasti. Na základe týchto činností Komisia uverejní a bude
propagovať usmernenia o metodikách pomoci verejným orgánom pri
odhaľovaní a prevencii prenikania falšovaných produktov do verejných
služieb. Opatrenie
č. 9: Komisia má v úmysle vytvoriť,
propagovať a zverejniť príručku o osvedčených postupov pre
verejné orgány na zamedzenie nákupu falšovaných výrobkov
4.
Lepšie monitorovanie a cielenie politiky
presadzovania práv duševného vlastníctva.
4.1. Analýza trendov v oblasti
práv duševného vlastníctva a ich porušovania Z hľadiska
verejného záujmu, politiky presadzovania práv duševného vlastníctva by mali
byť zamerané na tie činnosti, ktoré porušujú práva duševného
vlastníctva v komerčnom rozsahu, ktoré predstavujú najväčšie riziko
poškodenia investícií do inovácií a kreativity a najviac poškodia
spotrebiteľov a hospodársky rast. V tejto súvislosti je potrebné
objektívne identifikovať a potom systematicky monitorovať odvetvia,
ktoré intenzívne využívajú práva duševného vlastníctva, ktoré sú najviac poškodené
činnosťami, ktoré porušujú práva duševného vlastníctva s cieľom
zabezpečiť, aby nástroje politiky stanovené v tomto oznámení, ako aj
zákonné systémy nápravy fungovali. V septembri 2013 uverejnil Európsky
patentový úrad (EPÚ) a OHIM štúdiu s cieľom umožniť
počiatočné posúdenie odvetví, ktoré intenzívne využívajú práva
duševného vlastníctva v rámci EÚ[32].
Druhá etapa správy OHIM/EPÚ o odvetviach, ktoré intenzívne využívajú práva
duševného vlastníctva bude uverejnená na jeseň 2014[33]. Po určení odvetví, ktoré intenzívne využívajú
práva duševného vlastníctva je potrebné použiť spoľahlivé metodiky
odhadu na posúdenie rozsahu porušovania práv duševného vlastníctva v
komerčnom rozsahu v týchto odvetviach[34].
Komisia predloží spolu so strediskom do roku 2015 transparentné a pragmatické
modely na odhad trendov v oblasti činností, ktoré porušujú práva duševného
vlastníctva v oblastiach, ktoré intenzívne využívajú práva duševného
vlastníctva. Pokiaľ ide
o odvetvia, ktoré intenzívne intenzívne využívajú práva duševného vlastníctva,
ktoré poskytujú svoje výrobky online a čelia ponuke „bezplatných“
nezákonných výrobkov, ktoré porušujú práva duševného vlastníctva, Komisia
realizuje štúdiu na vyhodnotenie vplyvu ponuky výrobkov, ktoré porušujú práva
duševného vlastníctva na zákonné výrobky. Toto bude dokončené do konca
roka 2014. Komisia bude spolu so strediskom realizovať štúdiu o porušovaní
licencie „Creative Commons“ subjektmi porušujúcimi práva, ktoré sa snažia
privlastniť voľné diela. Okrem toho stredisko bude vykonávať
výskum správania a postojov mladých ľudí, pokiaľ ide o modely
spotreby výrobkov, na ktoré sa vzťahujú práva duševného vlastníctva. V rámci svojej
práce v oblasti colnej politiky, Komisia bude aj naďalej
zhromažďovať a poskytovať údaje o tovare zadržanom colnými
orgánmi na vonkajších hraniciach EÚ. Tieto informácie budú doplnené o
informácie týkajúce sa porušenia práv duševného vlastníctva zaznamenané na
jednotnom trhu[35].
Zároveň stredisko s podporou príslušných vnútroštátnych orgánov pracuje na
vývoji databázy judikatúry voblasti porušovania práv duševného vlastníctva. Aby sa
zabezpečilo, že tieto údaje budú správne využité na to, aby politika
presadzovania práv duševného vlastníctva bola založená na transparentných
ekonomických základoch, Komisia má v úmysle od roku 2014 poskytovať
hospodárske správy o tejto oblasti. Tieto budú slúžiť ako nástroj na
monitorovanie politík Komisie proti činnosti týkajúcej sa porušovania práv
duševného vlastníctva v komerčnom rozsahu. Opatrenie
č. 10: Komisia raz za dva roky zverejní
správu o hospodárskom dopade politiky EÚ v oblasti práv duševného vlastníctva,
ktorá môže slúžiť ako účinnejší nástroj na sledovanie novej politiky
EÚ v oblasti presadzovania práv duševného vlastníctva ako je stanovené v tomto
oznámení. [1] Závery Európskej rady 20-21.3.2014, s. 5 a
s. 6. [2] Odvetvia intenzívne využívajúce práva duševného
vlastníctva: príspevok k hospodárskej výkonnosti a zamestnanosti v Európe.
Pozri: oami.europa.eu. [3] Pozri:
ec.europa.eu/internal_market/intellectual-property. [4] V roku 2012 organizácia RAND vypracovala správu Measuring
IPR infringements in the internal market (Meranie porušovania práv
duševného vlastníctva na vnútornom trhu). Táto správa sa zaoberá štúdiami,
ktoré financuje odvetvie, v ktorých sa hodnotí táto otázka a s nimi súvisiace
obmedzenia. http://ec.europa.eu/internal_market/iprenforcement/docs/ipr_infringment-report_en.pdf. [5] Pozri: kroll.com. [6] Pozri: ec.europa.eu/taxation_customs. [7] https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/246390/horr73.pdf.
Počítačová kriminalita je z odhadu vylúčená. [8] Navrhované opatrenia nemajú vplyv na rozpočet
navyše k oficiálnemu plánovaniu Komisie na najbližšie roky. [9] Nariadenie (EÚ) č. 386/2012 z 19.4.2012
poveruje OHIM rôznymi úlohami, ktorých cieľom je uľahčiť a
podporiť činnosti vnútroštátnych orgánov, súkromného sektora
a inštitúcií EÚ v boji proti porušovaniu práv duševného vlastníctva. Tieto
úlohy sa nevzťahujú na účasť na jednotlivých operáciách alebo
vyšetrovaniach, ktoré vykonávajú vnútroštátne orgány, ani na záležitosti, na
ktoré sa vzťahuje tretia časť hlavy V Zmluvy o fungovaní
Európskej únie (napr. trestná a policajná spolupráca). [10] Pozri: oami.europa.eu. [11] Komisia nedávno vyvinula iniciatívu, ktorá sa zameriava na
upriamenie pozornosti občanov na negatívne hospodárske dôsledky
porušovania práv duševného vlastníctva vo forme straty pracovných miest ako aj
straty verejných príjmov a to najmä v určitých odvetviach:Sú lacné výrobky
skutočne lacné? Skutočná cena falzifikátov, viac informácii na: http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/tajani/stop-fakes/index_en.htm [12] Nariadenie (EÚ) č. 995/2010 z 20.10.2010
stanovuje hospodárskym subjektom, ktoré uvádzajú na trh výrobky z dreva,
povinnosť náležitej starostlivosti. [13] Pozri: ec.europa.eu/dgs/jrc. [14] Pozri: ec.europa.eu/internal_market/iprenforcement. [15] KOM(2013) 209 z 18.4.2013. [16] Smernica 2004/48/ES z 29.4.2004. [17] KOM(2010) 779 z 22.12.2010. [18] Pozri: ec.europa.eu/internal_market/intellectual-property. [19] KOM(2013) 794 v konečnom znení. [20] http://ec.europa.eu/justice/effective-justice/files/justice_scoreboard_communication_en.pdf [21] http://ec.europa.eu/enterprise/initiatives/ipr/what-are-iprs/index_en.htm
[22] [viac informácií nájdete vo vyššie uvedenom oznámení Komisie
„Obchod, rast a duševné vlastníctvo – podpora ochrany a presadzovanie práv
duševného vlastníctva v tretích krajinách COM (2014) [… ]“] [23] Závery Rady z 7.6.2013, v ktorom sa stanovili priority pre
boj proti závažnej a organizovanej trestnej činnosti. [24] Tieto činnosti sa zameriavajú najmä na zlepšenie
informácií a spravodajských informácií na účely strategickej a
operačnej analýzy, určenie prioritných cieľových skupín
organizovaného zločinu, rozvoj nástrojov finančného vyšetrovania a
vymáhania majetku, podporu multidisciplinárnej spolupráce v rámci EÚ a
zlepšenie spoluprácu s kľúčovými zdrojovými a tranzitnými krajinami a
príslušnými partnermi. [25] Uznesenie Rady z 10.12.2012 [26] Ú. v. EÚ C 129, 26.5.2005, s. 3. [27] Tamtiež. [28] Najmä v rámci plánu v colnej oblasti alebo boja EÚ proti
závažnej a organizovanej trestnej činnosti, pozri Ú.v. EÚ C 80, 19.3.2013,
s. 1. [29] Mohlo by to tiež dohliadať na využívanie
spoločných nástrojov, ako sú napríklad databáza na účely
presadzovania a systém ACIST vyvinuté strediskom. [30] Rozsah a mandát tejto expertnej skupiny budú stanovené v
rozhodnutí Komisie v roku 2014. [31] Pozri: e-justice.europa.eu. [32] Intellectual Property Rights intensive industries, už
citované [33] Ťažbou údajov na úrovni spoločnosti tak budú na
vnútroštátnej úrovni identifikované odvetvia, ktoré intenzívne využívajú práva
duševného vlastníctva, kvantifikuje sa ich prínos pre hospodárstvo každého
členského štátu, a tiež sa posúdi do akej miery sa MSP opierajú o práva
duševného vlastníctva. [34] V roku 2012 vypracovala organizácia RAND Europe správu pre
Komisiu (Measuring IPR infringements in the internal market, citovanú
vyššie), v ktorej preskúmala približne 200 existujúcich štúdií a zdôraznila ich
silné a slabé stránky, pokiaľ ide o metodiku a údaje. Na tomto základe
navrhla recenzovanú metodiku, ktorá by sa mohla použiť na odhad úrovne
činností, ktoré porušujú práva duševného vlastníctva v hospodárstve. [35] Informácie budú uložené v systéme ACIST
(Anti-Counterfeiting Intelligence Support Tool) vyvinutom úradom OHIM v
spolupráci s Europolom: https://www.tmdn.org/enforcementintelligence-webapp/