This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52013DC0809
REPORT FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT AND THE COUNCIL Third report on the implementation by Ukraine of the Action Plan on Visa Liberalisation
SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADETretia správa o vykonávaní akčného plánu na liberalizáciu vízového režimu Ukrajinou
SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADETretia správa o vykonávaní akčného plánu na liberalizáciu vízového režimu Ukrajinou
/* KOM/2013/0809 v konečnom znení */
SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADETretia správa o vykonávaní akčného plánu na liberalizáciu vízového režimu Ukrajinou /* KOM/2013/0809 v konečnom znení */
I. Úvod Dialóg medzi EÚ a Ukrajinou o vízach zameraný na
preskúmanie podmienok bezvízového cestovania občanov Ukrajiny do EÚ sa
začal 29. októbra 2008. Komisia predložila Ukrajine akčný plán na
liberalizáciu vízového režimu (APVR)[1] dňa 22. novembra
2010. V APVR je stanovený súbor presných
referenčných kritérií pre Ukrajinu týkajúci sa štyroch „blokov“[2] relevantných
otázok s cieľom prijať legislatívny, politický a inštitucionálny
rámec (fáza 1) a dosiahnuť jeho účinné a udržateľné
vykonávanie (fáza 2). Komisia pravidelne predkladá Európskemu parlamentu a Rade
správu o vykonávaní APVR. Prvá správa o pokroku vo vykonávaní akčného plánu na liberalizáciu vízového režimu
Ukrajinou bola predložená 16. septembra 2011[3]. Druhá správa o pokroku vo vykonávaní akčného plánu na liberalizáciu vízového režimu
Ukrajinou bola vydaná 9. februára 20123. V apríli 2012 sa
konalo stretnutie vyšších úradníkov, počas ktorého bola prednesená druhá
správa o pokroku a boli prerokované ďalšie kroky v procese. Ukrajina 22. júla tohto roka
predložila vlastnú tretiu správu o pokroku a jej aktualizáciu
poskytla 11. októbra. Ide o posledný termín pre zohľadnenie novej
legislatívy. Hodnotiace
misie ku všetkým štyrom blokom, do ktorých sa zapojilo deväť odborníkov,
prebehli v septembri 2013. Dňa 27. septembra sa konalo
stretnutie vyšších úradníkov s Ukrajinou. Táto správa Komisie je tretia správa o pokroku dosiahnutom v prvej fáze
APVR. Obsahuje komplexné a konsolidované posúdenie vykonané Komisiou
týkajúce sa pokroku, ktorý Ukrajina dosiahla pri plnení referenčných
kritérií prvej fázy APVR týkajúcich sa vytvorenia legislatívneho, politického
a inštitucionálneho rámca. Otázky nad rámec referenčných kritérií APVR, ako napríklad
problematika reformy súdnictva a prokuratúry, sa monitorujú formou ďalších
dialógov, ktorými sú napríklad neformálny dialóg v oblasti súdnictva,
ktorý sa začal vo februári 2013, Výbor pre spoluprácu, Rada pre
spoluprácu, Samit, ale aj monitorovanie v súvislosti s programom
pridruženia. II. Posúdenie opatrení v rámci štyroch
blokov akčného plánu na liberalizáciu vízového režimu Blok 1: Bezpečnosť dokumentov
vrátane biometrie Všeobecné posúdenie Základný
legislatívny rámec (primárne právo) je už do značnej miery vytvorený. Boli
prijaté akčné plány zavádzania biometrických pasov, ktoré sú v súlade
s normami Medzinárodného orgánu pre civilné letectvo (ICAO), ako aj
vyraďovania pasov nespĺňajúcich normy organizácie ICAO. Komisia
je toho názoru, že Ukrajina vo veľkej miere spĺňa
referenčné kritériá stanovené v rámci bloku 1. Je potrebné bližšie
objasniť používanie odtlačkov prstov ako povinného biometrického
prvku pasov a treba ešte prijať potrebné vedľajšie právne
predpisy, ktoré určia postupy vydávania dokladov. Podrobné pripomienky ·
Prijatie právneho rámca pre vydávanie strojovo čitateľných
biometrických medzinárodných pasov v úplnom súlade s najvyššími
normami ICAO na základe bezpečného spravovania totožnosti (evidencia
obyvateľov a východiskové doklady) pri zohľadnení primeranej
ochrany osobných údajov Rámcový právny
predpis[4] bol
prijatý a v platnosti je od 20. novembra 2012. Vytvára sa ním
jednotný štátny demografický register a určuje sa zoznam údajov,
ktoré sa budú zhromažďovať a používať pre potreby vydávania
dokladov totožnosti alebo cestovných dokladov s biometrickými údajovými
prvkami. Zákonom sa zavádza 14 typov biometrických dokladov totožnosti,
cestovných a pobytových dokladov pre Ukrajincov, cudzincov a osoby
bez štátnej príslušnosti vrátane medzinárodných pasov a vnútorných pasov.
Vnútorný pas je preukaz totožnosti, ktorý sa používa ako hlavný podklad k žiadosti
o medzinárodný pas. V zákone sa
stanovuje väčšina základných pravidiel, ktorými sa riadi vydávanie
cestovných dokladov spĺňajúcich normy organizácie ICAO (zásada „jedna
osoba, jeden dokument“, nepredlžovanie platnosti, pravidlá ochrany údajov
s uvedením účelov, na ktoré sa údaje zhromažďujú, uchovávajú
a používajú atď.). Pokiaľ ide o biometrické prvky, ktoré
majú byť zachytené, v zákone sa jasne spomína digitalizovaná
fotografia a podpis, ale odtlačky prstov sa uvádzajú len ako
doplnkový a voliteľný prvok bez spresnenia, odtlačky ktorých
prstov sa majú zhromažďovať. Taktiež sa neuvádza, ktoré výnimky sa
považujú za opodstatnené a aké postupy sa majú dodržiavať. Vyžaduje
sa jednoznačné určenie, ktoré odtlačky prstov sa majú
zhromažďovať a ukladať do pasu. Aj v právnych
predpisoch je potrebné podrobnejšie zakotviť odkaz na odporúčania
organizácie ICAO. Bude potrebné
prijať vykonávacie opatrenia týkajúce sa postupov vydávania dokladov
a ďalších technických špecifikácií vzhľadom na pozastavenie
opatrení prijatých v marci 2013. Zároveň možno využiť túto príležitosť
na zjednodušenie a zefektívnenie postupu podávania žiadostí. ·
Prijatie akčného plánu obsahujúceho
harmonogram úplného zavedenia biometrických medzinárodných pasov, ktoré sú
v súlade s normami ICAO, a to aj na ukrajinských
konzulátoch v zahraničí, a postupné úplné vyradenie pasov, ktoré
nie sú v súlade s normami ICAO Akčný
plán postupného vyraďovania pasov, ktoré nie sú v súlade s normami
organizácie ICAO, bol prijatý už v roku 2011. Obsahuje súbor opatrení
a činností, ktoré majú byť vykonané do 24. novembra 2015.
Ďalej sa v ňom uvádza, že
vyraďovanie sa bude zavádzať postupne, ako sa budú vydávať
biometrické doklady, ale nestanovuje sa žiadny termín zavedenia týchto
biometrických dokladov. Pokiaľ ide o zavedenie biometrických pasov
spĺňajúcich normy organizácie ICAO, 11. septembra 2013 bol
prijatý akčný plán na roky 2013 – 2016, ktorý bude potrebné
posúdiť, keď bude k dispozícii anglický preklad. ·
Vytvorenie programov odbornej prípravy a prijatie
protikorupčných etických kódexov zameraných na úradníkov akéhokoľvek
verejného orgánu, ktorý sa zaoberá medzinárodnými pasmi, vnútrozemskými pasmi
a inými východiskovými dokladmi Štátna
migračná služba (SMS) v rámci Ministerstva vnútra je orgánom
zodpovedným za správu registra a vydávanie medzinárodných pasov a iných
dokladov totožnosti. Etický kódex,
prijatý už v roku 2011, sa zameriava na bezúhonnosť v štátnej
službe, majetkové priznania a pravidlá týkajúce sa informátorov. V roku
2012 bol prijatý všeobecnejší kódex pre zamestnancov orgánov vnútra Ukrajiny[5].
Vzhľadom na následné zmeny v celkovom právnom rámci boja proti
korupcii treba preskúmať, či budú potrebné aktualizácie (ďalšie
podrobnosti sa uvádzajú v časti venovanej bloku 3). V rámci služby
SMS bola v apríli 2012 vytvorená divízia boja proti korupcii, ktorá má
potláčať korupciu a predchádzať jej. Riaditeľ služby
SMS schválil ročný akčný plán prevencie trestných činov korupcie
a boja proti nim. Hoci zamestnanci
pracujúci s medzinárodnými pasmi nemusia absolvovať žiadny osobitný
výcvik, v spolupráci s vysokými školami bolo vyvinutých niekoľko
pokročilých a špecializovaných interných prípravných kurzov pre
pracovníkov SMS, ktoré sa uskutočnili už v tomto roku (jún 2013).
Kurzy sa skladajú z týždenného programu venovaného otázkam boja proti
korupcii a biometrie. Prednášateľom je Divízia boja proti korupcii. Zdá sa, že majú
komplexný obsah a prispievajú k zvyšovaniu informovanosti štátnych
úradníkov o korupcii a súvisiacich postihoch. Účinnosť
týchto opatrení sa bude musieť znovu posúdiť, keď sa začnú
vydávať biometrické doklady. Blok 2: Nelegálne prisťahovalectvo
vrátane readmisie Všeobecné posúdenie V
oblasti riadenia hraníc sú zavedené všetky potrebné právne predpisy
spolu s inštitucionálnym rámcom vrátane zabezpečenia odbornej
prípravy a protikorupčných etických kódexov. Výmena informácií medzi
jednotlivými rezortmi by sa mala zlepšiť prostredníctvom možnosti výmeny
údajov na regionálnej a miestnej úrovni. V
súvislosti s riadením
migrácie Ukrajina stanovila
komplexný základ účinného systému riadenia migrácie a zaviedla
príslušný legislatívny rámec. Legislatívny
základ existuje aj v oblasti azylu. Do
veľkej miery je v súlade s európskymi a medzinárodnými
normami, hoci sú potrebné aj ďalšie zlepšenia, najmä s ohľadom
na rozšírenie definície doplnkovej a dočasnej ochrany a ustanovenia
týkajúce sa zdravotnej starostlivosti pre žiadateľov o azyl.
Väčšina inštitucionálneho rámca je zavedená, hoci na vykonávanie právnych
predpisov by malo byť pridelených viac zdrojov. Podrobné pripomienky podľa politických
oblastí Blok
2/téma 1 – Riadenie hraníc ·
Prijatie všetkých opatrení potrebných na
realizáciu programu presadzovania práva pri rozvoji štátnych hraníc a koncepcie
rekonštrukcie a rozvoja Štátnej pohraničnej stráže do roka 2015
vrátane právneho rámca medzirezortnej spolupráce medzi pohraničnou
strážou, orgánmi presadzovania práva a ďalšími agentúrami zapojenými
do riadenia hraníc a umožňujúcich účasť pohraničnej
stráže na odhaľovaní a vyšetrovaní cezhraničnej trestnej
činnosti v spolupráci so všetkými príslušnými orgánmi presadzovania
práva Legislatívny
rámec už bol zavedený zákonom o kontrole hraníc, ktorý platí od decembra
2010, spolu s novelizáciou viacerých ďalších právnych predpisov
a vedľajších predpisov. V posledných dvoch rokoch došlo len
nepočetným drobným zmenám legislatívy týkajúcej sa hraníc. Jedna z nich
– zmena príslušných ustanovení nového trestného poriadku – sa dotkla právomocí
Štátnej pohraničnej stráže (ŠPS), ktorá stratila právo viesť
predbežné trestné konanie. Procesnú kontrolu má prokurátor (vydanie príkazu na úkon).
Vo fáze vykonávania bude potrebné objasniť presné dôsledky tejto zmeny na
spôsobilosť ŠPS ako účinného orgánu presadzovania práva bojujúceho
proti cezhraničnej trestnej činnosti. Vymedzenie
štátnych hraníc sa začalo hranicou medzi Ukrajinou a Ruskom v novembri
2012 a výrazne pokročilo na hranici medzi Ukrajinou a Moldavskom
(dokončilo sa 95 % tejto hranice v celkovej dĺžke
1163 km vrátane 88 % v podnesterskom úseku). Vymedzenie hranice
medzi Ukrajinou a Moldavskom sa dokončí do konca roka 2013. Na
hranici s Bieloruskom sa ešte nezačalo pracovať, ale v júni
2013 Ukrajina a Bielorusko podpísali protokol o výmene
ratifikačných poznámok k dohode o štátnej hranici, ktorú obe
krajiny uzatvorili už v máji 1997. Tento dokument azda prinesie
začiatok praktických prác na vytýčení ukrajinsko-bieloruskej hranice.
Aj napriek nevytýčeniu hranice však existuje mechanizmus kontroly hraníc
a hranice sú na oboch stranách pod kontrolou príslušných orgánov. Z hľadiska
medzinárodnej spolupráce ŠPS aktívne buduje vzťahy s orgánmi
susedných krajín a inými subjektmi z oblasti medzinárodných hraníc.
Tento vývoj pokračuje a v súčasnosti sa čoraz viac
orientuje na podporu praktickej spolupráce. K značnému pokroku došlo najmä
v oblasti spoločného monitorovania hraníc na základe bilaterálnych
dohôd so susednými krajinami: dohoda s Maďarskom je v platnosti
od mája 2012 a dohoda s Ruskom od februára 2012. Spolupráca s agentúrou
Frontex pokračovala v rámci nového plánu spolupráce na obdobie rokov
2013 – 2015 s dôrazom na spoločné operácie, analýzy rizík, výmenu
informácií, odbornú prípravu personálu a technologickú spoluprácu. Jednou z oblastí,
ktorej ešte stále treba venovať pozornosť, je medzirezortná
spolupráca. Podnikli sa prvé kroky, ale efektívna medzirezortná spolupráca –
predovšetkým výmena informácií – prebieha stále iba na najvyššej úrovni
organizácií. Je nanajvýš dôležité uvedomiť si pridanú hodnotu spolupráce
medzi jednotlivými rezortmi, a to nielen pre ŠPS, ale aj pre ďalšie
orgány podieľajúce sa na prevencii cezhraničnej trestnej
činnosti, a starostlivo zvážiť – aj z právneho
hľadiska – či ešte stále existujú zbytočné prekážky. Výmena
informácií na medzirezortnej úrovni prebieha prostredníctvom Virtuálneho
kontaktného a analytického centra, ktoré prepája osobitné jednotky ŠPS,
ministerstvo vnútra, ministerstvo zahraničných vecí, Štátnu migračnú
službu, Štátnu colnú službu, Bezpečnostnú službu a Národnú agentúru
pre verejnú službu, pričom ŠPS zohráva koordinačnú úlohu. Centrum
vypracováva spoločné analytické správy, na základe, na ktorom vedenie ŠPS
a Štátna colná služba prijíma rozhodnutia týkajúce sa ochrany hraníc. ·
Prijatie národnej stratégie integrovaného
riadenia hraníc a akčného plánu na jej účinné vykonávanie, ktorý
obsahuje harmonogram a osobitné ciele, pokiaľ ide o ďalší
rozvoj právnych predpisov, organizáciu, infraštruktúru, vybavenie ako aj
o dostatočné finančné a ľudské zdroje v oblasti
riadenia hraníc Základné
dokumenty už existujú – stratégia schválená v roku 2006 a akčný
plán z roku 2007 do roku 2015 s cieľom transformovať ŠPS na
moderný orgán presadzovania práva európskeho typu. Text reformy mobilných
posádok bol prijatý v júli 2012 a stratégie („koncepcie“) námornej
stráže a letectva boli prijaté v roku 2011. Z dosiahnutých
výsledkov vyplýva, že spomínané koncepcie sú vo všeobecnosti úspešne
zrealizované (napr. pri úlohách hraničnej kontroly sa už prestali
využívať branci a všetci pracovníci ŠPS sú zamestnaní na základe
zmluvy a špeciálne vyškolení na plnenie svojich povinností). Čo sa
týka letectva, zakúpili sa ďalšie lietadlá a piloti sú vyškolení
v súlade s normami organizácie ICAO. V súvislosti s námornými
zdrojmi sa dokončili projekty (bol nasadený hliadkovací čln Oral)
a pripravuje sa návrh novej koncepcie výcviku a systému nadstavbového
vzdelávania. Na kontrolu
osôb, vozidiel a tovaru prechádzajúcich cez štátnu hranicu sa používa
integrovaný informačný a komunikačný medzirezortný systém Arkan.
Prepája deväť rôznych ministerstiev a agentúr, umožňuje
informačné aktivity a funkčnú podporu a používateľom
umožňuje spravovať databázy, vstupovať navzájom do databáz
a vymieňať si informácie chráneným a zabezpečeným
spôsobom. Hoci je systém Arkan už v prevádzke, používa sa obmedzene,
pretože nie je možná výmena informácií medzi jednotlivými orgánmi na miestnej
a regionálnej úrovni. ·
Vytvorenie programov odbornej prípravy a prijatie
protikorupčných etických kódexov, ktoré sa osobitne zameriavajú na
pohraničnú stráž a colných a akýchkoľvek ďalších
úradníkov zapojených do riadenia hraníc Akadémia ŠPS
ďalej zlepšila svoju úroveň odbornej prípravy a podmienok
prípravy. Pokiaľ ide o inštitucionálnu štruktúru, v ŠPS bolo
zriadené zvláštne oddelenie s konkrétnymi úlohami na predchádzanie
korupcii. Z hľadiska vzdelávania učebný plán ŠPS obsahuje
114 akademických hodín štúdia práva z oblasti boja proti korupcii
a kódexu správania príslušníkov zodpovedných za riadenie hraníc.
Príslušníci riadenia hraníc absolvujú aj špeciálnu odbornú prípravu na
pokročilej úrovni. Sú vytvorené aj
ďalšie konkrétne opatrenia – existuje verejná podateľňa pre
sťažnosti občanov a linka pomoci prevádzkovaná 24 hodín
denne. Prebiehajú protikorupčné kampane, a to aj v spolupráci
s niektorými mimovládnymi organizáciami. Čo sa týka
ciel, ministerstvo príjmov a daní posilnilo oddelenie pre vnútornú
bezpečnosť, ktoré rieši prípady korupcie. Získalo širšie právomoci
pre odhaľovanie trestných činov v colnej oblasti a ich
prevenciu. Colná protikorupčná stratégia zahŕňa ciele týkajúce
sa zníženia korupcie medzi pracovníkmi prostredníctvom preventívnej práce
a formovania negatívneho postoja k prijímaniu úplatkov. Vo februári
2013 sa začala operácia Štátna hranica 2013 zameraná na riešenie tohto
problému. Blok 2/téma 2 – Riadenie migrácie ·
Prijatie právneho rámca pre migračnú
politiku, ktorý zabezpečí efektívnu inštitucionálnu štruktúru riadenia
migrácie, pravidlá pre vstup a pobyt cudzincov, opatrenia pre opätovné
začlenenie občanov Ukrajiny (dobrovoľný návrat alebo návrat
na základe dohody o readmisii medzi EÚ a Ukrajinou),
monitorovanie migračných tokov a opatrenia pre boj proti neregulárnej
migrácii (vrátane postupov pri návrate, práv osôb, ktoré sú účastníkmi
týchto postupov, podmienok zadržania, úsilia o uzatvorenie dohôd o readmisii
s hlavnými krajinami pôvodu a odhaľovania nelegálnych migrantov
vo vnútrozemí) Rámcový zákon o cudzincoch a osobách bez štátnej
príslušnosti už je prijatý a platí od septembra 2011. Vzťahuje sa na
pravidlá vstupu, pobytu a návratu. V nadväznosti na predchádzajúce
odporúčania Komisie sa novelizovalo päť ďalších následných
právnych predpisov, ktoré stanovujú podrobné pravidlá týkajúce sa postupu
vyhostenia, dokumentov vydávaných migrantom a ďalšie kompetencie
Štátnej pohraničnej stráže v oblasti núteného návratu. Pridané boli
aj ďalšie
operačné predpisy formou vedľajších právnych predpisov, ktoré
prinášajú väčšiu jasnosť do postupov týkajúcich sa legálneho pobytu. Opätovná integrácia ukrajinských občanov vrátených v rámci
readmisie alebo dobrovoľne je formálne súčasťou akčného
plánu integrácie zameraného na migrantov aj vlastných občanov. Niektoré
osobitné aspekty (uznanie odbornej prípravy získanej neformálne pri práci
v zahraničí) boli upravené vedľajšími právnymi predpismi. Prezident
zastával komplexnejší prístup k pracovnej reintegrácii (ročný
príhovor k Najvyššej rade, jún 2013) a poveril ministerstvo sociálnej
politiky vypracovaním návrhu zákona a adresného národného programu v tomto
smere. Pravidlá dobrovoľného návratu boli vyjadrené vo vedľajšom
právnom predpise z roku 2012, pomohlo by však ďalšie spresnenie
mechanizmu. Povinné
alebo nútené vyhostenie nelegálneho migranta zahŕňa zadržanie
cudzinca v Migračnom väzobnom stredisku (MVS) na obdobie potrebné na
vykonanie súdneho rozhodnutia o povinnom vyhostení, ktoré by nemalo
presiahnuť 12 mesiacov, ako je stanovené v príslušných
ustanoveniach zákona z roku 2011 o právnom postavení cudzích štátnych
príslušníkov a osôb bez štátnej príslušnosti[6].
Nestanovuje sa však súdne preskúmanie rozhodnutia o administratívnom
zadržaní v Migračnom väzobnom stredisku, pokiaľ nie je spojené
s odvolaním sa vo veci samotnej, t. j. vyhostením[7];
orgány presadzovania práva sú povinné iba do 24 hodín informovať
prokuratúru. Pokiaľ ide o inštitucionálne kapacity, Štátna
migračná služba (ŠMS) je hlavným orgánom, ktorý vykonáva a koordinuje
migračnú politiku. Bola zriadená v roku 2011 a v súčasnosti
je plne funkčná. V ústredí pracuje 199 úradníkov a 5133
ďalších pracuje v regionálnych pobočkách. Plánuje sa prijať
ďalších 1 500 zamestnancov, ktorí sa budú venovať nelegálnej
migrácii. Do jej kompetencie patrí legálna aj nelegálna migrácia, aj keď
v prípade nelegálnej (napr. zadržanie) musí zapojiť aj orgány
presadzovania práva vzhľadom na svoj civilný charakter. Čo sa týka
readmisie, Ukrajina uzavrela dohody o readmisii s Európskou úniou (v
platnosti od 1. januára 2008). Vykonávací protokol bol podpísaný s Rakúskom,
rokovania o podobných protokoloch dospeli do záverečnej fázy s Českou
republikou, Poľskom a Estónskom a prebiehajú s ďalšími
12 členskými štátmi. Bola podpísaná nová dohoda s Ruskom o zrýchlenej
readmisii, ktorá nadobudla platnosť v roku 2013. Prebiehajú rokovania
s radom ďalších krajín (krajinami západného Balkánu,
Švajčiarskom a Islandom). V máji
2012 sa zišiel spoločný výbor EÚ a Ukrajiny pre otázky readmisie
a konštatoval, že nedochádza k žiadnym závažným problémom s praktickým uplatňovaním
tejto dohody, a zároveň prediskutoval celý rad odborných otázok. ·
Prijatie národnej stratégie riadenia migrácie na
účinné vykonávanie právneho rámca pre migračnú politiku a akčného
plánu, ktorý obsahuje harmonogram, osobitné ciele, činnosti, výsledky,
ukazovatele výkonnosti a dostatočné ľudské a finančné
zdroje Stratégia v oblasti migrácie a azylu bola prijatá 30. mája
2011. Určuje trendy, princípy a priority a spolu s akčným
plánom stanovuje činnosti, harmonogram a zodpovedné orgány.
Plnením
migračnej politiky je poverená Dočasná medzirezortná komisia a na
koordináciu činností z akčného plánu bola vytvorená koordinačná
rada. ·
Zavedenie mechanizmu na monitorovanie
migračných tokov, ktorý prinesie pravidelne aktualizovaný migračný
profil pre Ukrajinu spolu s údajmi o nelegálnej a legálnej
migrácii, a vytvorenie orgánov zodpovedných za zhromažďovanie a analýzu
údajov o migračných stavoch a tokoch Mechanizmus na
monitorovanie migračných tokov sa vytvára na základe uznesenia kabinetu
ministrov z roku 2012 ako podsystém systému Arkan (integrovaný
informačný medzirezortný systém, pozri tému 1 o riadení hraníc).
Vypracovali sa referenčné východiská. Migračné
profily sa pravidelne aktualizujú, v prípade posledného z roku 2012
(vydaného v roku 2013) ho už viedla Štátna migračná služba s aktívnou
pomocou odborníkov organizácie MOP. V súvislosti
s analýzou rizík sa na základe stratégie prijatej v roku 2011 ešte
stále vyvíja metodika boja proti nelegálnemu prisťahovalectvu
prostredníctvom kontaktného analytického centra. V súčasnosti všetku
prácu vykonáva analytická jednotka Štátnej migračnej služby, ktorá
manuálne zhromažďuje štatistické a iné údaje, bez
informačno-technologickej podpory z príslušných agentúr. Blok 2/téma 3 – Azylová politika ·
Prijatie legislatívy v oblasti azylu
v súlade s medzinárodnými normami (Ženevský dohovor z roku 1951
s Newyorským protokolom) a normami EÚ, ktorými sa stanovujú dôvody
medzinárodnej ochrany (vrátane foriem doplnkovej ochrany), procesné pravidlá
posudzovania žiadostí o medzinárodnú ochranu a práva žiadateľov
o azyl a utečencov V platnosti je rámcový zákon z roku 2011 o utečencoch
a osobách, ktoré potrebujú doplnkovú a dočasnú ochranu.
Poskytuje pevný právny základ pre konania o azyle, ktorý je do veľkej
miery v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Niektoré
aspekty však ešte stále treba zlepšiť, keďže ani napriek
predchádzajúcemu odporúčaniu Komisie a úradu UNHCR, vydanému v správe
o krajine z júla tohto roku[8], nedošlo k novelizácii
tohto zákona. Potrebné je najmä rozšíriť vymedzenie doplnkovej ochrany
a dočasnej ochrany a potrebná zdravotnícka starostlivosť –
prinajmenšom neodkladná zdravotnícka starostlivosť – by sa žiadateľom
o azyl mala poskytovať bezplatne. ŠMS už vypracovala návrh, pokiaľ
ide o zdravotnícku starostlivosť. V nadväznosti na
odporúčania boli v roku 2012 prijaté opatrenia na zosúladenie
ďalších právnych predpisov s rámcovým zákonom, a to zavedením rozličných
práv pre osoby pod dočasnou a doplnkovou ochranou (školstvo,
zdravotná starostlivosť, rodinné prídavky, sociálne služby atď.). Zákon upravuje aj azylové konanie, hoci treba vykonať isté
zlepšenia, najmä pokiaľ ide o lehotu na podanie odvolania, ktorá je
v súčasnosti stanovená na päť dní, i keď podľa
ukrajinských orgánov ju súdy striktne
neuplatňujú. Takisto treba konkrétne uvádzať informácie o krajine
pôvodu. Je potrebné objasniť také otázky, ako napríklad právo na tlmočníka,
dôvernosť pohovorov, uvedenie dôvodov zamietnutia a neprípustnosti
nárokov na azyl. A napokon treba bližšie špecifikovať pravidlá týkajúce sa
zadržania s osobitným zreteľom na potrebné súdne povolenie. V súvislosti
s právnou pomocou existuje zákon o bezplatnej právnej pomoci, ktorý
sa bude uplatňovať od roku 2014, zrejme aj prostredníctvom „právnych
kliník“, ktoré zabezpečia právnika aj pre cudzincov a žiadateľov
o azyl. Financovanie nie je celkom jasné. V zákone sa však právna
pomoc predpokladá len pre štátnych príslušníkov krajín, s ktorými Ukrajina
podpísala dvojstrannú dohodu o bezplatnej právnej pomoci. Toto ustanovenie
de facto vylučuje mnohých žiadateľov o azyl z prístupu
k bezplatnej právnej pomoci. Z politického
hľadiska je prijatý akčný plán z júla 2012 o integrácii
utečencov a osôb, ktoré potrebujú dodatočnú ochranu. Otvára
koordinovanejší prístup naprieč rôznymi orgánmi vrátane ministerstva
sociálnej politiky, ale mal by riešiť aj dôležité otázky, ako napríklad
zabezpečenie rozpočtových rezerv na jeho plnenie. Štátna
migračná služba (ŠMS) je z inštitucionálneho hľadiska hlavným
štátnym orgánom, ktorý je príslušný rozhodovať o žiadateľoch
o azyl. S ohľadom na realizáciu je potrebné zvýšiť
počet zamestnancov prichádzajúcich do styku so žiadateľmi o azyl
a zefektívniť rozhodovací proces. Vzťahy s organizáciami
občianskej spoločnosti a UNHCR sa veľmi nezlepšili. Blok 3:
Verejný poriadok a bezpečnosť Všeobecné posúdenie Bol
zavedený legislatívny a politický rámec týkajúci sa predchádzania organizovanej trestnej činnosti a boja
proti nej. Je prijatý zákon
o organizovanej trestnej činnosti, ako aj stratégia („štátna
politika“) a sprievodný akčný plán, ktoré sú v prevažnej miere
v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Legislatívny,
politický a inštitucionálny rámec týkajúci sa predchádzania obchodovaniu s ľuďmi a boja proti nemu je konsolidovaný a vo veľkej miere v súlade s európskymi
a medzinárodnými normami. V akčnom pláne na roky
2012 – 2015 sa stanovuje komplexný prístup k riešeniu problému
obchodovania s ľuďmi. Pokiaľ
ide o politiku
boja proti korupcii, aj
napriek významnému pokroku z posledných dvoch rokov treba ďalšie
zlepšenie na skompletizovanie právneho a politického rámca. Z
hľadiska spolupráce
medzi agentúrami presadzovania práva došlo k celkovému zlepšeniu koordinácie, čo
umožňuje účinnejšiu výmenu informácií. Bol zavedený legislatívny
a politický rámec týkajúci sa predchádzania praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a boja
proti nim v súlade s európskymi a medzinárodnými normami.
Ukrajina pristúpila ku všetkým dohovorom OSN a Rady Európy v oblasti
verejného poriadku a bezpečnosti a k väčšine dohovorov
OSN a Rady Európy týkajúcich sa boja proti terorizmu. Mali
by sa prijať ďalšie kroky smerom k dosiahnutiu pokroku v súvislosti
s uzavretím dohody s Europolom aj Eurojustom. Legislatívny
a inštitucionálny rámec ochrany údajov je
v súlade s európskymi normami, hoci ešte stále treba vykonať
isté úpravy, ktoré rozšíria kompetencie Úradu pre dohľad nad ochranou
údajov. Ukrajina
zaviedla potrebný legislatívny, politický a inštitucionálny rámec v oblasti
protidrogovej
politiky, ktorý je v súlade
s európskymi a medzinárodnými normami. Pokračovala
konsolidácia legislatívneho rámca týkajúceho sa justičnej spolupráce v trestných veciach. Ukrajina už ratifikovala Druhý dodatkový protokol k dohovoru
Rady Európy o vzájomnej právnej pomoci v trestných veciach a príslušné
ustanovenia zaradila do svojho nového trestného poriadku. Treba
poznamenať, že Ukrajina nad rámec referenčného kritéria APVR podnikla
kroky smerom k reforme súdnictva a prokuratúry, čo úzko súvisí
s ústavnou reformou. Podrobné pripomienky Blok 3/téma 1 – Predchádzanie
organizovanej trestnej činnosti, terorizmu a korupcii a boj
proti nim ·
Prijatie komplexnej stratégie boja proti
organizovanej trestnej činnosti spolu s akčným plánom
obsahujúcim harmonogram, osobitné ciele, činnosti, výsledky, ukazovatele
výkonnosti a dostatočné ľudské a finančné zdroje V zákone o organizácii
a právnych zásadách boja proti organizovanej trestnej činnosti,
revidovanom v roku 2011, sa vytvára legislatívny základ boja proti
organizovanému zločinu stanovením všeobecného organizačného rámca
a vytvorením systému zodpovedných štátnych orgánov, vymedzením ich
kompetencií a metód spolupráce. Okrem zákona existuje aj stratégia
(„koncepcia“) štátnych politík v oblasti boja proti organizovanej trestnej
činnosti, ktorá pochádza z októbra 2011 a je vyjadrená v akčnom
pláne prijatom v januári 2012. Právny rámec
prevencie organizovanej trestnej činnosti a boja proti nej bol
zavŕšený príslušnými novelizáciami trestného zákona, a to najmä
prostredníctvom príslušných ustanovení nového trestného poriadku, ktorý
nadobudol účinnosť 19. novembra 2012. Trestný poriadok obsahuje
ustanovenia, ktoré sú nevyhnutné na boj proti organizovanému zločinu. Ide
najmä o podrobné pravidlá týkajúce sa utajených vyšetrovacích opatrení,
zatiaľ čo v trestnom zákone sú vymenované kvalifikačné
kritériá trestných činov, ktoré sa majú považovať za organizovanú
trestnú činnosť a trestajú sa prísnejšie. Ochrana svedkov sa
posilnila zavedením preventívnych opatrení, hoci by bolo žiaduce zaviesť
ďalšie osobitné ustanovenia o spolupráci bývalých členov
zločineckých skupín s orgánmi presadzovania práva vytvorením
osobitných programov motivujúcich k spolupráci a odmeny za
spoluprácu. S cieľom ešte viac zvýšiť účinnosť boja
proti organizovanej trestnej činnosti by v súvislosti s trestným
konaním bolo výhodné zaviesť pokročilejšie typy konfiškácie
(rozšírená konfiškácia, konfiškácia, ktorá nie je založená na predchádzajúcom
odsúdení, konfiškácia náhrady hodnoty a následne vytvorenie nezávislej
agentúry spravujúcej zaistený a skonfiškovaný majetok). V súvislosti
s politickým rámcom sa dôkladne plní „koncepcia“ štátnych politík spolu
s podrobným sprievodným akčným plánom, ciele a lehoty sa
dodržiavajú a osobitný ohľad sa berie na analýzu príslušných
legislatívnych a následných zmien a vývoj efektívneho mechanizmu
spolupráce. Pomocou jediného a jednotného registra všetkých vyšetrovaní
v prípravnom konaní, zriadeného na Generálnej prokuratúre, sa vykonáva
každoročný systematický rozbor príčin a ovplyvňujúcich
faktorov. A napokon
čo sa týka inštitucionálnej štruktúry, v novom trestnom poriadku je
jasne vymedzená hlavná koordinačná a dozorná úloha prokuratúry
a stanovuje sa, kto má rozhodovaciu právomoc v prípade rozporu.
Štátne orgány vytvorené špeciálne na boj proti organizovanej trestnej
činnosti – v rámci ministerstva vnútra a bezpečnostnej
služby – môžu ďalej zlepšovať systém štátnych orgánov zapojených do
boja proti organizovanému zločinu. ·
Prijatie zákona o obchodovaní s ľuďmi
a prijatie akčného plánu na účinné vykonávanie štátneho programu
boja proti obchodovaniu s ľuďmi, ktorý bude obsahovať
harmonogram, osobitné ciele, činnosti, výsledky, ukazovatele výkonnosti
a dostatočné ľudské a finančné zdroje Zákon o boji
proti obchodovaniu s ľuďmi je v platnosti od októbra 2011.
Určuje hlavné ustanovenia týkajúce sa prevencie obchodovania s ľuďmi
a boja proti nemu, ako aj ustanovenia týkajúce sa podpory a ochrany,
ktoré sa majú poskytnúť obetiam v súlade s príslušnými normami
EÚ a medzinárodnými normami (Dohovor Rady Európy). Tento zákon v posledných
dvoch rokoch doplnili rôzne legislatívne nástroje, ktoré podstatne zlepšujú
a konsolidujú právny rámec a nadväzujú na takmer všetky
odporúčania, ktoré Komisia uvádza v druhej správe o pokroku. Pre
potreby implementácie zákona boli v máji 2012 prijaté sekundárne právne
akty (uznesenia kabinetu ministrov), ktorými sa zavádzajú štandardizované
postupy uznávania pri priznávaní statusu obete obchodovania s ľuďmi.
V auguste 2012 boli prijaté predpisy týkajúce sa vnútroštátneho mechanizmu
interakcie medzi orgánmi boja proti obchodovaniu s ľuďmi.
Cieľom tohto mechanizmu je zabrániť prekrývaniu sa kompetencií
a vytvoriť komplexný systém. Pokiaľ
ide o procesné práva obetí, niektoré nové ustanovenia o ochrane
svedkov v novom trestnom poriadku (v platnosti od 19. novembra 2012)
sa týkajú aj obetí obchodovania s ľuďmi (výsluch na kameru,
vyšetrovanie v prípravnom konaní na diaľku a súdne konanie na
diaľku). Procesné práva by mohol ďalej posilniť systém
umožňujúci prijať preventívne opatrenia pred pohovorom s potenciálnymi
obeťami a zaisťujúci dôvernosť už v tejto fáze.
V súvislosti s obeťami z radov cudzincov je potrebné
doplniť legislatívu o právnom postavení cudzincov tak, aby po uznaní
ich statusu mohli získať povolenie na pobyt. V
máji 2012 bol prijatý akčný plán, v ktorom sa stanovujú opatrenia až
do roku 2015 s konkrétnym harmonogramom, cieľmi, výsledkami a ukazovateľmi
výkonnosti. Pomoc obetiam (rehabilitácia a sociálna, súdna, lekárska
a psychologická pomoc) sa má posilniť prostredníctvom konkrétneho
systému monitorovania a lepšej koordinácie. V oblasti prevencie sú
naplánované informačné kampane a iné aktivity určené na zvýšenie
informovanosti, na ktoré sú osobitne vyčlenené rozpočtové
prostriedky. Prijali sa rozšírené vzdelávacie programy s osobitným
rozpočtom pre štátnych zamestnancov vrátane príslušníkov pracujúcich
priamo v teréne. Rozpočtové prostriedky pridelené na pomoc by však
mohli byť špecifickejšie, aby sa zaručili dostatočné zdroje na
celoštátnej aj miestnej úrovni. Ministerstvo
sociálnej politiky je od januára 2012 z inštitucionálneho hľadiska
národným koordinátorom pre prevenciu. Spôsoby spolupráce boli dohodnuté s mimovládnymi
organizáciami uvedenými v Memorande o spolupráci s celoukrajinskou
koalíciou mimovládnych organizácií proti obchodovaniu s ľuďmi,
ktoré bolo podpísané v apríli 2013. Je potrebné vytvoriť
transparentný systém zapojenia občianskej spoločnosti do poskytovania
sociálnych služieb pre obete obchodovania s ľuďmi. Čo sa týka boja proti obchodovaniu s ľuďmi,
orgány presadzovania práva koordinuje prokurátor. V rámci milície existuje
od augusta 2013 osobitné oddelenie so zvláštnymi vyšetrovacími právomocami. ·
Prijatie právnych predpisov o predchádzaní
korupcii a boji proti nej a vytvorenie jednotného nezávislého
protikorupčného úradu; posilnenie koordinácie a výmeny informácií
medzi orgánmi zodpovednými za boj proti korupcii Po prijatí
právnych predpisov týkajúcich sa boja proti korupcii v apríli 2011
Ukrajina podnikla ďalšie legislatívne iniciatívy (napr. legislatívne
balíčky z mája 2013) s cieľom riešiť niektoré
zostávajúce odporúčania Komisie a Skupiny štátov proti korupcii
(GRECO). Zároveň treba zdôrazniť, že časté a roztrieštené
legislatívne zmeny – na rozdiel od jednotného strategického prístupu k reformám
práva – predstavujú vážne nebezpečenstvo z hľadiska právnej
istoty a môžu sťažiť vykonávanie politík boja proti korupcii. Je
potrebné vynaložiť viac úsilia na skvalitnenie legislatívneho procesu,
budovanie komplexného strategického prístupu založeného na dôkladných posúdeniach
vplyvu a na zvyšovanie informovanosti o prebiehajúcich legislatívnych
zmenách. V oblasti rámca
trestného práva badať zlepšenie, ako napríklad bližšie objasnenie predmetu
trestných činov korupcie. Okrem toho bol prijatý právny predpis, ktorými
sa zrušujú články kódexu o správnych deliktoch, ktoré
zahŕňali trestné činy vyvolávajúce trestnú zodpovednosť za
aktívnu alebo pasívnu korupciu. V roku 2012 boli prijaté pravidlá etického správania pre
všetky osoby oprávnené zastávať funkcie v ústrednej alebo miestnej
správe. V oblasti
súkromného sektora došlo k pokroku zavedením trestnej zodpovednosti
právnických osôb za trestné činy korupcie spáchané v záujme
právnickej osoby alebo v jej mene. Nie je úplne jasné, či a ako
sa nová právna úprava vzťahuje na zodpovednosť právnických osôb
v prípade absencie dohľadu alebo kontroly. Postihy, ktoré sa v súčasnosti
uplatňujú pri fyzických a právnických osobách za korupciu v súkromnom
sektore, nie sú dostatočne odrádzajúce. Do parlamentu bol predložený návrh
nového zákona, ktorý má zvýšiť pokuty, ale zároveň ponechať
trest odňatia slobody pre fyzické osoby ako alternatívu pre menej závažné
trestné činy. Monitorovanie
národnej protikorupčnej stratégie na obdobie rokov 2011 – 2015
je jednou z úloh Národného protikorupčného výboru. Príslušný akčný plán (štátny program), ktorý
koordinuje Ministerstvo spravodlivosti, by bol lepší, ak by sa plánované
opatrenia aktualizovali v konzultácii s občianskou
spoločnosťou a ak by sa naň pridelili dostatočné
rozpočtové prostriedky. V Národnom protikorupčnom výbore je
zastúpená aj občianska spoločnosť (jedna pätina jeho
členov). V praxi sa však výbor v minulom roku ani raz nezišiel
a skutočné zastúpenie občianskej spoločnosti vo výbore
mohlo priniesť len pár konkrétnych výsledkov, ak vôbec nejaké. Skupina
GRECO zároveň poukázala na pretrvávajúce pochybnosti o tom, či
Národný protikorupčný výbor je naozaj „schopný vykonávať zmysluplnú
monitorovaciu funkciu“. Novým
trestným poriadkom, ktorý vstúpil do platnosti 20. novembra 2012, sa ešte
viac posilnila dozorná úloha prokurátora v trestnom konaní. Zdá sa, že sa
pripravuje nová legislatíva o fungovaní služieb prokuratúry. Neustále však
panujú pochybnosti o tom, nakoľko súčasné inštitucionálne
usporiadanie ponúka dostatočné záruky nezávislosti a účinnosti,
a to aj v súvislosti s protikorupčnou špecializáciou
orgánov presadzovania práva a orgánov prokuratúry, rozdelením ich úloh
a konkrétnej spolupráce. Skupina GRECO podotkla, že jej odporúčania
týkajúce sa záruk nezávislosti prokuratúry od politických zásahov ešte neboli
plne zrealizované, pričom uznáva ústavné a praktické problémy, ktoré
bránia schváleniu reformovaných predpisov o službách prokuratúry. Prijali
sa nové zmeny trestného zákona a trestného poriadku vrátane ustanovení
o konfiškácii náhrady hodnoty a konfiškácii majetku tretích strán. V
súvislosti s imunitou pretrvávajú obavy týkajúce sa imunity poslancov,
ktorá ich chráni pred trestným konaním a zadržaním, čím vzniká riziko
obštrukcie a politizácie súdnych konaní. Bez súhlasu parlamentu nemožno
proti poslancovi viesť trestné konanie (vrátane predbežného vyšetrovania,
vyhľadávania, odpočúvania, operácií v utajení a pod.). To
môže vážne ovplyvniť účinnosť a spoľahlivosť
trestného konania a v podstate môže viesť k situácii, keď
parlament prevezme úlohu súdneho systému. Isté obavy pretrvávajú aj v súvislosti
s imunitou sudcov a prokurátorov, ktorá ich chráni pred zadržaním
a zaistením, nehovoriac o rozhodovaní v otázke zrušenia imunity.
Túto právomoc má v súčasnosti parlament. Parlamentu bol predložený
návrh právneho predpisu, ktorým sa má Vysokej súdnej rade udeliť právomoc
zrušiť imunitu sudcov a prokurátorov. Hoci
Ukrajina má systém zverejňovania majetku týkajúci sa verejných
činiteľov, treba urobiť viac pre zabezpečenie riadneho
a nezávislého kontrolného mechanizmu a systému účinných,
primeraných a odrádzajúcich sankcií. Vo verejných inštitúciách boli
vytvorené špecializované vnútorné kontrolné mechanizmy a ministerstvo
príjmov a daní bolo určené ako orgán zodpovedný za overovanie
majetkových priznaní. Zabezpečenie širšieho zverejňovania majetkových
priznaní a ich elektronická prístupnosť si však vyžadujú ďalšie
kroky. Zatiaľ nie je jasné ani to, ako bude organizovaná overovacia
činnosť ministerstva príjmov a daní, aké metodiky a nástroje
sa použijú a ako sa zabezpečí jeho schopnosť vykonávať túto
ďalšiu novú úlohu. Úrad nebude ani oprávnený sám uplatňovať postihy.
Prípady môže jedine postúpiť iným orgánom alebo orgánom presadzovania
práva. Je potrebné jasne definovať spoluprácu medzi Štátnym úradom pre
príjmy a poplatky a inými správnymi orgánmi a orgánmi
presadzovania práva na účely overovania majetkových priznaní. Čo sa
týka problematiky konfliktu záujmov, predpokladá sa určitá vnútorná
kontrola, ale neuplatňuje sa žiadne externé nezávislé overenie. Je
nevyhnutné posilniť režim postihov, aby sa v praxi zabezpečilo
včasné vykonávanie odrádzajúcich sankcií a opatrení s cieľom
zaistiť nápravu škody, ktorá bola alebo mohla byť spôsobená verejnému
záujmu. V
polovici roka 2012 boli prijaté právne predpisy o novom elektronickom
systéme verejného obstarávania. Zostávajú tu nedoriešené problémy, ako
napríklad potreba ďalej zlepšovať transparentnosť verejného
obstarávania a zefektívniť prideľovanie verejných zákaziek,
riešiť otázku existencie početných vylúčení z režimu
verejného obstarávania a vyjasniť rozsah pojmu „obstarávatelia“, na
ktorých sa vzťahujú pravidlá verejného obstarávania, najmä čo sa týka
štátnych podnikov a podnikov verejného záujmu. V parlamente je
v súčasnosti predložený návrh zákona, ktorý má zvýšiť
transparentnosť verejných výdavkov, a to aj s ohľadom na
štátne podniky. Verejní
činitelia sú v zmysle ukrajinských právnych predpisov povinní
hlásiť korupciu. Právne predpisy obsahujú aj všeobecné ustanovenia o ochrane
informátorov. V praxi sa ochrana informátorov chápe pomerne reštriktívne
(t. j. obmedzuje sa len na vyšetrovanie trestných činov). Ukrajina
v rámci nápravy tejto situácie zaviedla niekoľko všeobecných
ustanovení v rade odvetvových predpisov. Je potrebné vyvinúť viac
úsilia o ďalšie rozšírenie rozsahu ochrany a vytvorenie kultúry
dôvery k mechanizmom podávania správ. Výrazné
nedostatky pretrvávajú v oblasti financovania politických strán a volebných
kampaní. Pripravuje sa návrh právnej úpravy, ktorá má riešiť nesplnené
odporúčania skupiny GRECO. Začiatkom roka 2013 došla skupina
GRECO k záveru, že 11 z 25 odporúčaní z prvých
dvoch spoločných hodnotiacich kôl nebolo uspokojivo vykonaných. Skupina
GRECO zdôraznila, že právny rámec, pokiaľ ide o také základné
oblasti, ako je činnosť prokuratúry, reforma verejnej správy a verejné
obstarávanie, „ešte stále nie je pevný, čo vedie k nedostatku právnej
istoty a bezvýznamnosti potrebných vykonávacích opatrení“. ·
Prijatie národnej stratégie na predchádzanie
praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a na boj proti
nim, prijatie zákona o predchádzaní financovaniu terorizmu V oblasti prania
špinavých peňazí došlo v posledných rokoch k podstatnému
zlepšeniu legislatívy a podľa všetkého existuje dobrý systém
zabezpečenia dohľadu nad celkovou politikou. Každoročne sa
prijíma ročný akčný plán, v ktorom sa podrobne uvádza národná
stratégia na obdobie do roku 2015 (prijatá kabinetom ministrov). Akčný
plán obsahuje konkrétne opatrenia a zodpovednosť za ich vykonávanie
je jednoznačne pridelená jednotlivým inštitúciám. Plán zahŕňa aj
termíny pre jednotlivé opatrenia. Z
inštitucionálneho hľadiska je zodpovednosť za dohľad na jednotlivé
sektory spoločná, pričom vedúcu úlohu zohráva Finančná spravodajská
jednotka. Finančná spravodajská jednotka zamestnáva dobre vyškolených
analytikov, ktorí vyhodnocujú denné správy prijaté od účtovníckych
jednotiek. V posledných rokoch sa konali programy budovania
inštitucionálnych kapacít pre Finančnú spravodajskú jednotku a iné
orgány presadzovania práva v oblasti prania špinavých peňazí. Prijaté
novelizácie právnych predpisov upravujú aj nevyriešené otázky týkajúce sa
postihov za obchodovanie s využitím dôverných informácií a manipuláciu
s trhom. Obchodovanie s využitím dôverných informácií a manipulácia
s trhom sa postihujú podľa kódexu o správnych deliktoch alebo
podľa trestného zákona. Právnické osoby uznané vinnými z týchto
trestných činov nesú finančnú zodpovednosť a postihujú sa
zrušením licencie, na základe ktorej pôsobia na trhu. Oblasti, na
ktorých treba ďalej pracovať, sa týkajú potreby zabezpečiť,
aby sa právne predpisy vzťahovali na domáce politicky exponované osoby,
a potreby objasniť skutočnosť, že pranie špinavých
peňazí je samostatný trestný čin napriek tomu, že existuje relevantná
judikatúra poukazujúca v tomto smere. Pranie špinavých peňazí je
potrebné vnímať širšie, a nielen ako spolčenie sa s páchateľmi
na účely ukrytia dôkazov o trestnej činnosti, aby sa dosiahli
lepšie výsledky v boji proti rozsiahlej hospodárskej trestnej
činnosti a aby sa zločineckým skupinám zabavil nelegálne získaný
majetok. ·
Prijatie nového národného strategického programu
boja proti drogám a súvisiaceho akčného plánu; ratifikácia memoranda
o porozumení s EMCDDA Príslušné
legislatívne, politické a inštitucionálne opatrenia sú zavedené v súlade
s európskymi a medzinárodnými normami. Stratégia
(„koncepcia“) plnenia štátnej politiky v oblasti prevencie šírenia drogovej
závislosti a boja proti obchodovaniu s drogami, psychotropnými
látkami a prekurzormi na obdobie rokov 2011 – 2015 spolu s akčným
plánom jej vykonávania existujú už od roku 2010. Existuje koncepcia
monitorovacieho systému z roku 2011 spolu s následným akčným
plánom, ktorý bol prijatý v júli 2012. Prijali sa
viaceré zákony a vedľajšie právne predpisy, ktorými sa vykonávajú
tieto politické dokumenty. Prezidentským
dekrétom z 28. augusta 2013 bola schválená nová stratégia boja proti
drogám do roku 2020. Dekrét zaisťuje národnú bezpečnosť, ale
prioritu pripisuje ochrane ľudských práv (zjednodušenie prístupu k legálnym
drogám na lekárske účely, celkový dôraz na lekársku a právnu pomoc,
posilnenie profilov prevencie). Analytický monitorovací systém by mal v tomto
smere umožňovať právnickým osobám poskytovať lekársku
liečbu a používať drogové látky pri ich práci. Návrh stratégie
bol prekonzultovaný s akademickou obcou, mimovládnymi organizáciami
a medzinárodnými organizáciami vrátane Skupiny Pompidou Rady Európy. Pokiaľ ide
o inštitucionálny rámec, v roku 2011 bola vytvorená Štátna služba pre
kontrolu liečiv ako hlavný orgán (spolu so šiestimi následne zriadenými
regionálnymi pobočkami), ktorá zodpovedá za realizáciu politiky boja proti
drogám. Štátna služba pre kontrolu liečiv pôsobí nielen ako koordinátor,
ale aj iniciátor opatrení zameraných na boj proti obchodovaniu s drogami,
znižovanie užívania drog, dosiahnutie integrovaného medzirezortného prístupu,
posilnenie rehabilitácie drogovo závislých a zvyšovanie informovanosti.
V marci 2013 bol zmenený zákon o drogách tak, aby vyjasnil
koordinačné právomoci Štátnej služby pre kontrolu liečiv a jej
vzťahy s ostatnými zainteresovanými stranami. Zlepšila sa
medziinštitucionálna a medzirezortná spolupráca a koordinácia. Na
vykonanie opatrení a prevádzku inštitucionálnych štruktúr, najmä na
regionálnych pobočiek, však treba jednoznačne vyčleniť
rozpočtové prostriedky. V roku 2011 bolo
na päť rokov uzavreté Memorandum o porozumení medzi Ukrajinou
(Ministerstvom zdravotníctva) a Európskym monitorovacím centrom pre drogy
a drogovú závislosť (EMCDDA), ktoré je odvtedy v platnosti bez
nutnosti ratifikácie. Realizuje sa priebežne. Spolupráca je účinná (napr.
pravidelná výmena informácií o nových typoch liekov, zavádzanie nových
protokolov na Ukrajine týkajúcich sa infekčných chorôb v dôsledku
užívania drog, registrácia nových ukazovateľov zneužívania drog). Vláda rokuje
o zákone umožňujúcom Ukrajine vstup do Skupiny Pompidou Rady Európy.
Pokiaľ ide o aspekty presadzovania práva, Ukrajina je nielen
tranzitnou krajinou, ale aj konečnou destináciou pre marihuanu, ópium
a syntetické drogy (Subutex). Generálna prokuratúra presadzuje cieľ
posilnenia vyšetrovania prostredníctvom prípravy policajtov, širšieho
využívania agentov v utajení a vytvorenia špeciálnej divízie na
ministerstve vnútra. ·
Prijatie príslušných dohovorov OSN a Rady
Európy v už uvedených oblastiach a v oblasti boja proti
terorizmu Ukrajina pristúpila ku všetkým dohovorom OSN a Rady Európy,
ktoré sa týkajú už uvedených oblastí. Ukrajina už pristúpila aj k protokolu z roku 2001 proti
nezákonnej výrobe a obchodovaniu so strelnými zbraňami, ich
súčasťami a komponentmi a strelivom, ktorý ratifikovala
v apríli 2013 a v máji 2013 prijala potrebné zmeny trestného
zákona, ktoré začali platiť od 4. júla 2013. Blok 3/téma 2 – Justičná
spolupráca v trestných veciach ·
Prijatie právneho rámca
o vzájomnej právnej pomoci Legislatívny
rámec v oblasti vzájomnej právnej pomoci je zavedený a je v súlade
s európskymi štandardmi. Ako sa spomína v predchádzajúcej časti (v
bloku 3/téme 1), Ukrajina uskutočnila reformu svojho trestného práva
a trestného procesného práva, výsledkom čoho je prijatie nového
trestného poriadku, ktorý je v platnosti od novembra 2012.
Zákon o vzájomnej právnej pomoci bol prijatý už v júni 2011. Nový trestný poriadok
obsahuje osobitné ustanovenia o všeobecných
zásadách medzinárodnej spolupráce, poskytuje právny základ medzinárodnej
právnej pomoci a príslušne upravuje otázky vydávania, postúpenia trestného konania,
uznávania a výkonu rozhodnutí zahraničných súdov a odovzdávania
odsúdených osôb. Z
hľadiska inštitucionálneho rámca sa v novom trestnom poriadku
potvrdila úloha Generálnej prokuratúry a ministerstva spravodlivosti ako
ústredných orgánov medzinárodnej právnej pomoci. Žiadosti o justičnú
spoluprácu prijaté v prípravnom konaní posudzuje Generálna prokuratúra,
žiadosti prijaté v priebehu súdneho konania ministerstvo spravodlivosti.
Sú povolené priame kontakty medzi orgánmi, s určitými výnimkami
v konkrétnych prípadoch, keď si pôsobnosť zachovávajú ústredné
orgány. ·
Ratifikácia Druhého protokolu
k Európskemu dohovoru o vzájomnej právnej pomoci Druhý dodatkový
protokol k dohovoru Rady Európy o vzájomnej právnej pomoci už bol
ratifikovaný a nadobudol platnosť 1. Januára 2012, hoci s istými
vyhláseniami a výhradami. Výhrady sa týkajú doručovania poštou
(článok 16), cezhraničného sledovania (článok 17) a utajeného
vyšetrovania (článok 19). Niektoré situácie,
ktoré sú predmetom výhrad, upravuje nový trestný poriadok a iné právne
predpisy, ako napríklad zákon o organizovanej trestnej činnosti
z roku 1993 v znení neskorších predpisov. I
keď výhrady Ukrajiny neohrozujú úroveň medzinárodnej spolupráce, bolo
by žiaduce, aby sa zrušili, čím by sa zlepšil rámec justičnej
spolupráce. V
novom trestnom poriadku sú začlenené aj osobitné ustanovenia druhého
dodatkového protokolu k dohovoru o vzájomnej právnej pomoci –
prítomnosť zástupcov zahraničných orgánov pri procesných úkonoch,
výsluch prostredníctvom videokonferencie alebo konferenčného hovoru,
informovanie o trestnej činnosti, dočasné odovzdanie zadržaných
na územie dožiadanej strany, kontrolované dodanie a spoločné
vyšetrovacie tímy. ·
Uzavretie dohody s Eurojustom Návrh
dohody s Eurojustom bol dojednaný a parafovaný už v decembri
2011 a na Generálnej prokuratúre už bol zriadený kontaktný bod.
Ďalšie kroky smerujúce k podpisu dohody však závisia od výsledkov
prebiehajúcej analýzy zmien legislatívneho rámca ochrany údajov, ktorú vykonáva
Eurojust (pozri tému 4 o ochrane osobných údajov). Blok 3/téma 3 – Spolupráca v oblasti
presadzovania práva ·
Zavedenie primeraného
mechanizmu koordinácie medzi príslušnými vnútroštátnymi agentúrami a spoločná
databáza zaručujúca priamy prístup na území celej Ukrajiny V novom trestnom poriadku spolu s návrhom zákona
o novej prokuratúre sa zaviedli veľké zmeny, takže nadväzujú na
odporúčania uvedené v predchádzajúcich správach Komisie. V týchto
odporúčaniach sa obhajovala revízia právomocí prokuratúry tak, aby bola
okamžite informovaná o všetkých trestných činoch a v prípade
potreby ich mohla klasifikovať ako špeciálnu trestnú činnosť
(organizovanú trestnú činnosť) a prideliť vec príslušnému
orgánu, ako aj zlepšenie úrovne koordinácie medzi orgánmi presadzovania práva. Vytvoril sa jednotný (integrovaný) register vyšetrovaní
v prípravnom konaní[9], do ktorého sa musia
zapisovať hlavné údaje o odhalených trestných činoch ihneď
(do 24 hodín), ako orgán presadzovania práva dostal informáciu o trestnej
činnosti. Vyšetrovanie v prípravnom konaní sa môže začať na
základe registrácie. Na správu registra dohliada Generálna prokuratúra, ktorá
môže vo fáze prípravného konania začať vyšetrovacie úkony,
prideľovať veci príslušnému orgánu a prijímať procesné
rozhodnutia vrátane koordinácie žiadostí o medzinárodnú právnu pomoc.
V trestnom poriadku sa ustanovuje aj založenie novej vyšetrovacej jednotky
pod názvom Štátny úrad pre vyšetrovanie. Bude spôsobilý konať v prípravnom
konaní pri vyšetrovaní trestných činov, ktoré spáchali úradníci v zvláštnom
postavení, sudcovia a zamestnanci orgánov presadzovania práva. A napokon
sa vytvorila nová súdna funkcia – vyšetrujúci sudca. Tento činiteľ má
vydávať povolenia na všetky vyšetrovacie úkony, ktoré by mohli
obmedziť práva a slobody občanov (zatknutie, domová prehliadka,
výsluch a pod.), a vykonávať procesný dohľad nad
vyšetrovaním. Pokiaľ ide o osobitné právomoci prokuratúry pri
koordinácii vyšetrovania trestných činov spáchaných organizovanými
skupinami, Generálna prokuratúra dohliada na vyšetrovacie úkony vykonávané
špeciálnymi vyšetrovacími jednotkami vytvorenými na ministerstve vnútra
podľa zákona o organizovanej trestnej činnosti. V záujme fungovania Štátneho úradu pre vyšetrovanie je potrebné
prijať ďalšie predpisy, pričom lehoty sú stanovené v konečnom
a prechodnom ustanovení trestného poriadku. V tomto smere je
nevyhnutné aj prijať zákon o verejnej prokuratúre. V súvislosti
s vytvorením centralizovaných databáz obsahujúcich informácie o trestných
činoch spáchaných organizovanými skupinami, na ministerstve vnútra
a v Bezpečnostnej službe sa používajú samostatné databázy. Ostatné orgány k nim majú prístup na základe
oficiálnej žiadosti. Ministerstvo vnútra a tajná služba
v máji 2011 vydali rozkaz s pokynmi týkajúcimi sa spolupráce orgánov
presadzovania práva v oblasti organizovanej trestnej činnosti. Týka sa metód spolupráce (výmena informácií, vytváranie pracovných
skupín, spoločnej analýzy stavu a štruktúry trestnej činnosti),
ale neobsahuje konkrétne časové obdobie, ktoré treba pridať, aby bola
zabezpečená riadna a pravidelná výmena informácií a primerané
podávanie správ. Neexistuje žiadny univerzálny štandard vytvorenia „spoločnej
databázy“. Niektoré krajiny majú jedinú databázu, ďalšie majú samostatné
databázy, je však dôležité zaviesť nástroje potrebné na aktívnu
konzultáciu vo všetkých dostupných databázach, ako sa uvádza vyššie
v texte. ·
Uzavretie operačnej dohody s Europolom
s osobitným dôrazom na ustanovenia o ochrane údajov Rokovanie o operačnej dohode s Europolom závisí od
toho, ako Europol posúdi príslušné normy ochrany údajov (pozri bod 4 v časti
o ochrane údajov). Na strane Europolu práve prebieha toto posudzovanie.
Ukrajina vyplnila dva súbory dotazníkov (v októbri 2011 a júni 2012).
Europol čoskoro podnikne misiu na Ukrajinu, ktorá by mala bližšie
objasniť aktuálny stav. Blok 3/téma 4 – Ochrana údajov ·
Prijatie vhodných právnych predpisov o ochrane
osobných údajov a zriadenie nezávislého orgánu dohľadu nad ochranou
údajov Na Ukrajine platil zákon o ochrane
osobných údajov od januára 2011, mal však mnohé nedostatky. Taktiež chýbal
nezávislý orgán dohľadu nad ochranou údajov. V novembri 2012 a júli
2013 boli prijaté dva pozmeňujúce návrhy k zákonu o ochrane
osobných údajov spolu so zmenami zákona o ombudsmanovi, ktorému tak boli
zverené funkcie ochrany osobných údajov. Zmeny zákona o ochrane osobných
údajov a zákona o ombudsmanovi majú začať platiť od 1. januára
2014. Výrazný pokrok sa dosiahol pri riešení
zistených nedostatkov. Legislatívny rámec je dnes vo veľkej miere v súlade
s európskymi normami vrátane acquis EÚ. Novelizáciou zákona o ochrane
osobných údajov sa zaviedla zásadná výnimka v spracovaní údajov na
umelecké a publicistické účely, ktorá nie je obmedzená len na
profesionálnu žurnalistiku. Objasnili sa práva dotknutej osoby a vymedzenie
kontrolóra údajov. Evidenčný systém, ktorý bol kritizovaný za
byrokratickosť, bol nahradený systémom oznámenia o spracovaní
citlivých údajov. Treba však ešte zabezpečiť nasledujúce veci:
v zákone treba obnoviť definíciu súhlasu subjektu osobných údajov
a oznámenie sa musí podať pred spracovaním citlivých údajov, a nie
po tom, ako je v súčasnosti stanovené. Osobitná pozornosť by sa
mala venovať zabezpečeniu správnej rovnováhy medzi slobodou prejavu
a právom na súkromie. V tomto smere bude nevyhnutná aj primeraná
interpretácia obmedzeného prístupu k osobným údajom, aby nedošlo k negatívnemu
vplyvu na prístup k verejným informáciám. Pokiaľ ide o inštitucionálny
rámec, vytvoril sa nezávislý orgán dohľadu nad ochranou údajov zverením
tejto úlohy ombudsmanovi, ktorého nezávislosť je zaručená podmienkami
jeho vymenovania a odvolania a samostatným rozpočtom. Právomoci
ombudsmana sú v zákone dobre definované (informovať, prijímať
sťažnosti, vyšetrovať, hlásiť súdu porušovania predpisov,
sledovať nové postupy, vytvoriť kategórie spracovanie údajov, ktoré
musia byť oznámené, prijať odporúčania atď.). Jeho
kompetencie však bude potrebné rozšíriť aj na súkromný sektor. Služba
ochrany údajov, existujúca od roku 2011, bude zrušená. V septembri tohto
roka bolo prijaté spoločné nariadenie ombudsmana a ministra
spravodlivosti, ktoré obsahuje akčný plán uvádzajúci opatrenia nevyhnutné
pre administratívny prenos právomocí na ombudsmana. Zatiaľ nie je jasné,
ako budú zabezpečené potrebné ľudské a finančné zdroje
a ako sa zvýši kapacita ombudsmana na zvládnutie tejto novej úlohy. Pred
koncom tohto oka treba ešte prijať ďalšie vykonávacie predpisy.
V súčasnosti prebiehajú medzirezortné konzultácie o návrhu
nového zákona, ktorý rozšíri právomoci ombudsmana na súkromný sektor a bude
obsahovať koncepciu súhlasu dotknutej osoby. ·
Ratifikácia príslušných medzinárodných
dohovorov, napríklad Dohovoru Rady Európy o ochrane jednotlivcov pri
automatickom spracovaní osobných údajov a jeho protokolu z roku 2001 Ukrajina už
ratifikovala Dohovor Rady Európy z roku 1981 o ochrane jednotlivcov
pri automatickom spracovaní osobných údajov aj jeho dodatkový protokol z roku
2001 o dozorných orgánoch a cezhraničných tokoch údajov, ktoré
nadobudli platnosť od 1. januára 2011. Blok 4: Vonkajšie vzťahy
a základné práva Všeobecné
posúdenie Ukrajina dosiahla pokrok v rámci bloku 4
v oblasti vonkajších vzťahov a základných práv. Vyriešila predovšetkým otázku nediskriminačného vydávania
dokladov pre utečencov a osoby bez štátnej príslušnosti, pričom
primerane predĺžila platnosť ich dokladov. Prijala zákon o predchádzaní
diskriminácii a boji proti nej. Zároveň prijala stratégiu a akčný
plán pre sociálne začlenenie rómskej menšiny. Zjednodušila postupy
registrácie a zrušenia registrácie pobytu. Právne predpisy zamerané na boj proti
diskriminácii prijaté v septembri 2012 predstavujú krok správnym
smerom, ale stále nie sú komplexné. Nedostatočná je najmä právna istota,
pokiaľ ide o rozsah pôsobnosti práva predovšetkým v oblasti
zákazu diskriminácie na základe rodovej identity a sexuálnej orientácie,
s osobitným ohľadom na prístup k zamestnaniu a odbornej
príprave. Takisto sú nedostatočne chránené práva obetí, keďže
neexistuje možnosť obrátenia dôkazného bremena a mechanizmy
odškodnenia nie sú jasné. Hoci boli prijaté dokumenty (stratégia
a akčný plán) týkajúce sa začlenenia rómskej menšiny,
ktoré vytvárajú osobitný politický rámec, a toto hľadisko sa
začalo do istej miery uplatňovať, obidva dokumenty majú viacero
nedostatkov. Postupy registrácie a zrušenia
registrácie pobytu môžu aj napriek zjednodušeniu robiť zraniteľným
osobám ťažkosti. Podrobné
pripomienky Blok
4/téma 1 – Sloboda pohybu v rámci Ukrajiny ·
Revízia právneho a regulačného rámca
týkajúceho sa postupov prihlasovania a odhlasovania pobytu občanov
Ukrajiny a legálneho pobytu cudzincov alebo osôb bez štátnej
príslušnosti s cieľom predísť neodôvodneným obmedzeniam alebo
povinnostiam v súvislosti so slobodou ich pohybu na území Ukrajiny,
s osobitným odkazom na podmienky legálneho pobytu bez registrácie pobytu
a opatrenia prijaté pre prípad nezaregistrovania sa, ako aj na
zodpovednosť nájomníkov Dňa
5. augusta 2012 začal platiť zákon o zmene niektorých
zákonov Ukrajiny týkajúcich sa registrácie pobytu a bydliska osôb na
Ukrajine. Systém
registrácie pobytov podľa nového právneho rámca spadá do právomoci štátnej
migračnej služby, útvaru ministerstva vnútra vytvoreného v decembri
2010 (dekrét prezidenta Ukrajiny č. 1085/2010 z 9. decembra
2010, dekrét prezidenta Ukrajiny č. 405/2011 zo 6. apríla 2011),
ktorý preberá zodpovednosť za celú problematiku týkajúcu sa migračnej
a azylovej politiky a registrácie osôb. Novým
právnym rámcom sa zaviedlo niekoľko zlepšení, ktoré majú
uľahčiť, urýchliť a zefektívniť tento postup. Na
rozdiel od starej úpravy registrácia v súčasnosti prebieha v deň,
kedy osoba predloží príslušné oznámenie na úrade Štátnej migračnej služby.
Inak povedané, odhlásenie v predchádzajúcom mieste pobytu a prihlásenie
v novom mieste pobytu sa uskutoční súčasne v rovnaký
deň. Postup registrácie možno vykonať nielen osobne, ale aj
prostredníctvom právneho zástupcu. Možnosť registrácie sa rozšírila aj na
prípady, keď osoba býva v špecializovanej sociálnej inštitúcii (v
domove s opatrovateľskou službou, na internáte, v rehabilitačnom
stredisku atď.) a nielen v bytoch v osobnom vlastníctve
a súkromných domoch. Podmienkou
registrácie je aj naďalej právny nárok na bytovú jednotku alebo pozemok,
resp. zmluva s prenajímateľom. Registrácia pobytu sa môže zrušiť
na základe individuálnej žiadosti, úmrtného listu, súdneho príkazu o zbavení
vlastníctva alebo užívania bytu, ale aj na žiadosť vlastníka príbytku, ak
uplynula platnosť nájomnej zmluvy. To môže predstavovať ťažkosti
pri získaní alebo udržaní registrácie osôb zo zraniteľných skupín, ako sú
napríklad utečenci alebo Rómovia bývajúci v neoficiálnych osadách,
čo vytvára potrebu určitej nápravy v tejto oblasti. Možnosť
pre bezdomovcov zaregistrovať sa prostredníctvom centier sociálnej starostlivosti
nemusí dostatočne riešiť potreby týchto skupín. V
zmysle zákona o slobode pohybu[10] prihlásenie ani
neprihlásenie osoby v mieste bydliska nemôžu byť základom pre
uplatňovanie práv a slobôd zakotvených v Ústave a práve
Ukrajiny a v medzinárodných zmluvách, ktorými je viazaná, ani dôvodom
na obmedzenie týchto práv a slobôd. V praxi sa však vyžaduje
potvrdenie o registrácii pre získanie prístupu k zdravotnej
starostlivosti, zápis detí do školy alebo získanie dôchodku alebo sociálnych
dávok a jednotlivci sa môžu stretávať s problémami s prístupom
k týmto základným sociálnym právam, ak sú vzdialení od miesta svojho registrovaného
pobytu. Táto prax by sa preto mala preskúmať vo fáze realizácie. Zákon
o slobode pohybu a súvisiace právne predpisy vo všeobecnosti
poskytujú cudzincom práva a povinnosti na rovnakej báze ako ukrajinským
štátnym príslušníkom (s určitými výnimkami), pokiaľ cudzinec alebo
osoba bez štátnej príslušnosti má na Ukrajine právne postavenie v súlade
s migračnými a azylovými právnymi predpismi. Cudzinci, ktorí
bývajú na Ukrajine, majú zo zákona povinnosť nahlásiť svoje miesto
pobytu do 10 dní od príchodu do nového bydliska. Podľa obvyklej
interpretácie táto lehota začína plynúť od vydania právoplatného
povolenia zo strany príslušných orgánov. Blok
4/téma 2 – Podmienky a postupy vydávania dokladov totožnosti ·
Revízia právneho a regulačného rámca
tak, aby bol zabezpečený efektívny prístup k cestovným dokladom
a dokladom totožnosti bez diskriminácie, najmä pokiaľ ide o zraniteľné
skupiny Ukrajinské
orgány nadviazali na odporúčania z druhej správy o pokroku, aby
neprimerane neobmedzovali platnosť dokladov o povolení na trvalý pobyt
pre osoby bez štátnej príslušnosti, dokumentov a cestovných dokladov
utečencov. V roku 2012 sa novelizáciou zmenili právne predpisy tak,
aby osvedčenie utečenca platilo počas piatich rokov. Tým sa
zabezpečí, že cestovný doklad utečenca (cestovný doklad podľa
dohovoru o utečencoch) bude vydaný na obdobie platnosti osvedčenia
utečenca, pokiaľ toto osvedčenie nie je vydané na menej ako
päť rokov (článok 34 ods. 5). Tieto ustanovenia sú teraz plne
v súlade so zákonom o utečencoch z roku 2011. Je potrebné
vykonať nevyhnutné úpravy týkajúce sa statusu doplnkovej ochrany s cieľom
zabrániť problémom pri plnom uplatňovaní širších práv spojených so
statusom doplnkovej ochrany. Blok
4/téma 3 – Práva občanov vrátane ochrany menšín ·
Prijatie komplexných právnych predpisov proti
diskriminácii, ktoré odporúčali monitorovacie orgány OSN a Rady
Európy s cieľom zabezpečiť účinnú ochranu pred
diskrimináciou Ukrajina
v septembri 2012 prijala zákon o predchádzaní diskriminácii a boji
proti nej. Ide o rámcový právny predpis, ktorý by mal poskytnúť
potrebné nástroje na zabezpečenie účinnej ochrany pred
diskrimináciou. Hoci jeho prijatie predstavuje pokrok, zákon nespĺňa
všetky európske a medzinárodné požiadavky. Neposkytuje najmä
dostatočnú právnu istotu, pokiaľ ide o zákaz diskriminácie na
základe rodovej identity a sexuálnej orientácie. Neprispel ani k zlepšeniu
ochrany práv obetí, keďže nezaviedol obrátenie dôkazného bremena. Navyše
chýba vymedzenie niektorých foriem diskriminácie, a to najmä segregácie,
viktimizácie a viacnásobnej diskriminácie. Tieto otázky sa majú
riešiť spôsobom, ktorý zabezpečí nevyvrátiteľnú právnu istotu.
Okrem toho je potrebné objasniť otázky rozsahu pôsobnosti (t. j.
či sa vzťahuje aj na súkromný sektor, či sú zahrnuté všetky
aspekty pracovného práva vrátane odbornej prípravy a účasti v organizácii
zamestnancov) a ustanovenia o primeranom ubytovaní osôb so zdravotným
postihnutím. V marci 2013 vláda predložila parlamentu pozmeňujúce
návrhy k tomuto zákonu. Okrem iných zmien zahŕňajú zákaz
diskriminácie na základe sexuálnej orientácie v zamestnaní a riešia
otázku dôkazného bremena. Na jarných ani jesenných zasadnutiach parlamentu sa
však o návrhu nehlasovalo. Hoci
za inštitúciu zodpovednú za vykonávanie zákona o zákaze diskriminácie bol určený
ombudsman, nemá žiadne zákonné právomoci riešiť prípady diskriminácie
vznikajúce medzi fyzickými osobami alebo medzi fyzickými a právnickými
osobami. Ukrajina oznámila, že ďalšia legislatívna zmena poskytne
ombudsmanovi právomoci riešiť prípady diskriminácie medzi občanmi
alebo občanmi a právnickými osobami alebo súkromnými právnickými
osobami. Tento pozmeňujúci návrh sa ešte len musí prijať. V súvislosti
s bojom proti diskriminácii bude Komisia pozorne sledovať
akýkoľvek ďalší vývoj v otázke nedoriešených návrhov zákonov
č. 0711 (neskôr 0945) a 0290, pričom prihliadne na obavy, ktoré
vo svojom stanovisku vzniesla Benátska komisia[11]. ·
Aktívne dodržiavanie osobitných odporúčaní
orgánov OSN, OBSE/ODIHR, Rady Európy/ECRI a medzinárodných organizácií pre
ľudské práva pri vykonávaní politík v oblasti boja proti
diskriminácii, ochrany menšín a boja proti trestným činom z nenávisti Ukrajina
v máji 1998 ratifikovala Rámcový dohovor o ochrane národnostných
menšín a v januári 2006 podpísala Európsku chartu regionálnych alebo
menšinových jazykov. V júni 2012 prijala zákon o zásadách štátnej
jazykovej politiky. S
cieľom nadviazať na predchádzajúce odporúčania Komisie z poslednej
správy o pokroku Ukrajina v apríli 2103 schválila stratégiu
začlenenia rómskej menšiny a v septembri 2013 prijala jej
akčný plán. Hoci oba dokumenty boli prerokované s miestnou
občianskou spoločnosťou, pred prijatím neboli predložené na
konzultáciu s OBSE a Radou Európy a navyše do schváleného textu
neboli zaradené hlavné odporúčania občianskej spoločnosti. Na
vykonávanie skutočnej politiky v tejto oblasti treba rozvinutejší
základný scenár s kvantifikovaným vymedzením problému (napr. odhady
počtu Rómov bez dokladov a odhady počtu rómskych detí
nezaradených do vzdelávania). Okrem toho je potrebné podrobnejšie stanoviť
opatrenia a harmonogram a zabezpečiť dostatočné zdroje
a skutočné zapojenie občianskej spoločnosti do procesu jej
uskutočňovania. Primerané nadviazanie na tieto politické dokumenty si
bude vyžadovať vytvorenie silného koordinačného orgánu a monitorovacieho
mechanizmu v realizačnej fáze. Súčasná jednotka zodpovedná za
rómsku politiku je súčasťou ministerstva kultúry, zatiaľ čo
mnoho kľúčových otázok v oblasti sociálnej politiky a ochrany
ľudských práv patrí do pôsobnosti iných ministerstiev. Ukrajina
13. decembra 2006 ratifikovala Opčný protokol k Dohovoru o právach
osôb so zdravotným postihnutím, ktorý v Ukrajine nadobudol platnosť 4. februára
2010. Ukrajina prijala aj viacero legislatívnych opatrení týkajúcich sa
prístupnosti verejných miest a služieb. ·
Ratifikácia príslušných listín OSN a Rady
Európy v oblasti boja proti diskriminácii Ukrajina
je zmluvnou stranou vo väčšine textov OSN a Rady Európy o ochrane
ľudských práv a boji proti diskriminácii. Ďalšie
úsilie je potrebné venovať skvalitneniu právnych predpisov v oblasti
boja proti diskriminácii a zosúladeniu existujúcich právnych predpisov
s ustanoveniami ratifikovaných zmlúv a medzinárodných dohovorov, ako
je podrobnejšie opísané v predchádzajúcich častiach. ·
Stanovenie podmienok a okolností potrebných
na získanie ukrajinského štátneho občianstva Podmienky
a okolnosti potrebné na získanie ukrajinského štátneho občianstva
určuje zákon o ukrajinskej štátnej príslušnosti prijatý 18. januára
2001. Ukrajina prijala zásadu jedinej štátnej príslušnosti. V zákone sa
presadzuje zásada rovnosti ukrajinských občanov pred zákonom bez
ohľadu na dôvody, poradie a dátum nadobudnutia štátnej príslušnosti.
Z tohto hľadiska je zákon v súlade s Dohovorom Rady Európy
o občianstve, ktorý nadobudol účinnosť v roku 2000.
Ukrajina v roku 2006 podpísala, ale zatiaľ neratifikovala Dohovor
Rady Európy o zabránení stavu bez štátnej príslušnosti súvisiacemu s nástupníctvom
štátov. III.
Celkové hodnotenie a ďalšie kroky Komisia
v súlade so zavedenou metodikou priebežne vyhodnocovala, ako Ukrajina plní
referenčné kritériá akčného plánu na liberalizáciu vízového režimu
(APVR), a podávala o tom pravidelné správy (prvá správa zo septembra
2011, druhá správa z februára 2012). Vychádzala z informácií a znení
prijatých právnych predpisov, ktoré poskytla Ukrajina, ako aj z praktických
hodnotiacich misií, ktoré absolvovali pracovníci komisie a ESVČ
v sprievode odborníkov z členských štátov. Okrem tohto intenzívneho procesu
predkladania správ k APVR Komisia naďalej monitorovala aj pokrok,
ktorý Ukrajina dosiahla v príslušných oblastiach APVR v rámci
spoločného výboru EÚ a Ukrajiny pre zjednodušenie vízového režimu,
readmisného výboru EÚ a Ukrajiny a spoločného podvýboru
č. 3 EÚ a Ukrajiny. Stav dialógu a spolupráce medzi EÚ
a Ukrajinou sa v každom z týchto výborov považuje za
pokročilý. Dialóg medzi EÚ a Ukrajinou o vízovom
režime je naďalej dôležitým a účinným nástrojom pre napredovanie
reforiem v oblasti spravodlivosti a vnútorných záležitostí, ale aj
mimo nich. Z posúdenia vyplýva, že Ukrajina dosiahla výrazný pokrok vo
všetkých štyroch blokoch APVR, a to najmä od konca roka 2012 tým, že urýchlila
plnenie plánu a prijala viacero zásadných legislatívnych balíčkov
s cieľom riešiť zistené nedostatky. Musí
však ešte splniť niektoré dôležité požiadavky z prvej fázy. Pokiaľ
ide o bezpečnosť dokumentov, je potrebné legislatívne
bližšie objasniť používanie odtlačkov prstov ako povinného
biometrického prvku pasov. V oblasti azylu treba vykonať
určité úpravy, najmä s ohľadom na dočasnú a doplnkovú
ochranu a neodkladnú zdravotnícku starostlivosť pre žiadateľov
o azyl. V oblasti
boja proti korupcii je potrebné ďalšie legislatívne posilnenie,
predovšetkým čo sa týka odrádzajúcich sankcií pre súkromný sektor,
zabezpečenia nestranných kontrol majetkových priznaní, posilnenia
pravidiel verejného obstarávania a stanovenia primeraných pravidiel
týkajúcich sa imunity. Ďalšie posilnenie sa napokon vyžaduje aj pri
legislatívnom rámci boja proti diskriminácii, aby sa zabezpečila
primeraná právna ochrana proti diskriminácii v súlade s európskymi
a medzinárodnými štandardmi. Očakávajú sa ďalšie informácie
o plánovaných krokoch finalizácie legislatívneho a inštitucionálneho
rámca ochrany údajov. Komisia bude aj naďalej
pracovať v úzkom kontakte s ukrajinskými orgánmi s cieľom
bezodkladne riešiť zostávajúce problémy opísané v tejto správe, aby
mohla informovať Európsky parlament a Radu, keď budú prijaté
všetky opatrenia požadované v prvej fáze APVR. [1] Dokument Rady SEK(2011)
1076 v konečnom znení. [2] Tieto
štyri bloky sú: 1) bezpečnosť dokumentov vrátane biometrie, 2)
nelegálna migrácia vrátane readmisie, 3) verejný poriadok a bezpečnosť
a 4) vonkajšie vzťahy a základné práva. [3]
SW(2012) 10 v konečnom znení. [4] Ukrajinský zákon č. 5492 o jednotnom štátnom
demografickom registri a dokladoch potvrdzujúcich ukrajinskú štátnu
príslušnosť, totožnosť osoby a jej osobitný status. [5] Nariadenie Ministerstva vnútra Ukrajiny
č. 155 z 22. februára 2012, ktorou sa prijímajú pravidlá
správania sa a profesijnej etiky zamestnancov orgánov vnútra Ukrajiny.
V tejto vyhláške je upravená problematika konfliktov záujmov a predchádzanie
korupcii. [6] Článok 30 ods. 3 a 4 zákona o právnom postavení cudzích
štátnych príslušníkov a osôb bez štátnej príslušnosti z roku 2011. [7] Pozri najmä článok
183-5 ods. 2a článok 256 ods. 9 správneho poriadku. [8] http://www.refworld.org/docid/51ee97344.html [9] Príkazom vydaným Generálnou prokuratúrou dňa 17. augusta
2012 sa stanovuje postup ukladania a uchovávania údajov. [10] Zákon 1382-IV z decembra 2003 o slobode pohybu a slobodnej
voľbe miesta pobytu na Ukrajine. [11] Pozri
Stanovisko Benátskej komisie Rady Európy č. 707/2012 z júna
2013.