EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52019AP0325
P8_TA (2019)0325 Establishment of a framework to facilitate sustainable investment ***I European Parliament legislative resolution of 28 March 2019 on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council on the establishment of a framework to facilitate sustainable investment (COM(2018)0353 — C8-0207/2018 — 2018/0178(COD)) P8_TC1-COD(2018)0178 Position of the European Parliament adopted at first reading on 28 March 2019 with a view to the adoption of Regulation (EU) …/… of the European Parliament and of the Council on the establishment of a framework to facilitate sustainable investment (Text with EEA relevance)
P8_TA(2019)0325 Instituirea unui cadru de facilitare a investițiilor durabile ***I Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 28 martie 2019 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui cadru de facilitare a investițiilor durabile (COM(2018)0353 – C8-0207/2018 – 2018/0178(COD)) P8_TC1-COD(2018)0178 Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 28 martie 2019 în vederea adoptării Regulamentului (UE) …/… al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui cadru de facilitare a investițiilor durabile (Text cu relevanță pentru SEE)
P8_TA(2019)0325 Instituirea unui cadru de facilitare a investițiilor durabile ***I Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 28 martie 2019 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui cadru de facilitare a investițiilor durabile (COM(2018)0353 – C8-0207/2018 – 2018/0178(COD)) P8_TC1-COD(2018)0178 Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 28 martie 2019 în vederea adoptării Regulamentului (UE) …/… al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui cadru de facilitare a investițiilor durabile (Text cu relevanță pentru SEE)
JO C 108, 26.3.2021, p. 1005–1031
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
26.3.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 108/1005 |
P8_TA(2019)0325
Instituirea unui cadru de facilitare a investițiilor durabile ***I
Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 28 martie 2019 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui cadru de facilitare a investițiilor durabile (COM(2018)0353 – C8-0207/2018 – 2018/0178(COD))
(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)
(2021/C 108/56)
Parlamentul European,
— |
având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0353), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0207/2018), |
— |
având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
— |
având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 17 octombrie 2018 (1), |
— |
având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 5 decembrie 2018 (2), |
— |
având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
— |
având în vedere deliberările comune ale Comisiei pentru afaceri economice și monetare și ale Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, în temeiul articolului 55 din Regulamentul de procedură, |
— |
având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și al Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A8-0175/2019), |
1. |
adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
2. |
solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
3. |
încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
P8_TC1-COD(2018)0178
Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 28 martie 2019 în vederea adoptării Regulamentului (UE) …/… al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui cadru de facilitare a investițiilor durabile
(Text cu relevanță pentru SEE)
PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 114,
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,
având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),
având în vedere avizul Comitetului Regiuniilor (2),
hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (3),
întrucât:
(1) |
Articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană are drept obiectiv instituirea unei piețe interne care să acționeze pentru dezvoltarea durabilă a Europei și să fie întemeiată, printre altele, pe o creștere economică echilibrată și pe un nivel înalt de protecție și de îmbunătățire a calității mediului. |
(2) |
La 25 septembrie 2015, Adunarea Generală a ONU a adoptat un nou cadru global de dezvoltare durabilă: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă (4), având ca element central obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD), care acoperă cei trei piloni ai durabilității: pilonul de mediu, pilonul social și pilonul economic/de guvernanță. Comunicarea Comisiei din 2016 privind următorii pași către un viitor european durabil (5) face legătura între ODD și cadrul de politici al Uniunii pentru a garanta că toate acțiunile și inițiativele politice ale Uniunii, în cadrul acesteia, dar și la nivel mondial, iau încă de la început în considerare ODD. Concluziile Consiliului European din 20 iunie 2017 (6) au confirmat angajamentul Uniunii și al statelor membre față de punerea în aplicare a Agendei 2030 în mod complet, coerent, cuprinzător, integrat și eficient și în strânsă cooperare cu partenerii și cu alte părți interesate. |
(3) |
În 2016, Consiliul a încheiat, în numele Uniunii, Acordul de la Paris privind schimbările climatice (7). Articolul 2 alineatul (1) litera (c) din Acordul de la Paris privind schimbările climatice stabilește obiectivul de a consolida răspunsul la schimbările climatice, printre altele prin corelarea fluxurilor financiare cu evoluția către o dezvoltare cu un nivel scăzut de emisii de gaze cu efect de seră și rezistentă la schimbările climatice. |
(4) |
Durabilitatea și tranziția către o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon și rezilientă la schimbările climatice, mai eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor și circulară sunt esențiale pentru asigurarea competitivității pe termen lung a economiei Uniunii. Durabilitatea constituie de multă vreme nucleul proiectului Uniunii Europene, iar tratatele recunosc dimensiunea socială și cea de mediu a acesteia. |
(5) |
În decembrie 2016, Comisia a însărcinat un grup de experți la nivel înalt să elaboreze o strategie globală și cuprinzătoare a Uniunii cu privire la finanțele durabile. Raportul Grupului de experți la nivel înalt, publicat la 31 ianuarie 2018 (8), solicită crearea, la nivelul Uniunii, a unui sistem de clasificare solid din punct de vedere tehnic pentru a se stabili cu claritate ce activități sunt „verzi” sau „durabile”, începând cu atenuarea schimbărilor climatice. |
(6) |
În martie 2018, Comisia și-a publicat planul de acțiune „Finanțarea creșterii durabile” (9), care stabilește o strategie ambițioasă și cuprinzătoare privind finanțarea durabilă. Unul dintre obiectivele stabilite în acest plan de acțiune este reorientarea fluxurilor de capital către investiții durabile pentru a realiza o creștere durabilă și favorabilă incluziunii. Instituirea unui sistem de clasificare unificat și a unor indicatori pentru activitățile durabile identificarea gradului de durabilitate al activităților este cea mai importantă și urgentă acțiune prevăzută în planul de acțiune. Planul de acțiune recunoaște că canalizarea fluxurilor de capital către activitățile mai durabile trebuie să se bazeze pe o înțelegere comună , holistică a semnificației calificativului „durabil” impactului activităților economice și investițiilor asupra durabilității ecologice și a eficienței resurselor . Ca un prim pas, elaborarea unor orientări clare cu privire la activitățile despre care se consideră că ar contribui la obiectivele de mediu ar trebui să favorizeze informarea investitorilor în ceea ce privește investițiile care finanțează activitățile economice durabile din punctul în funcție de vedere al mediului gradul lor de durabilitate . Recunoașterea obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU și a concluziilor Consiliului European din 20 iunie 2017, orientări suplimentare privind activitățile care contribuie la alte obiective în materie de durabilitate, inclusiv la obiective sociale și de guvernanță , ar trebui, de asemenea, pot fi elaborate elaborate într-o etapă ulterioară , implementându-se astfel Agenda 2030 de manieră integrală, coerentă, cuprinzătoare, integrată și eficace . [AM 80] |
(6a) |
Cu toate că se admite nevoia urgentă de a combate schimbările climatice, un accent restrâns pe expunerea la carbon ar putea avea efecte negative de propagare prin redirecționarea fluxurilor de investiții către ținte care prezintă alte riscuri de mediu. În consecință, trebuie să se prevadă garanții adecvate pentru a se asigura că activitățile economice nu prejudiciază alte obiective de mediu, cum ar fi biodiversitatea și eficiența energetică. Investitorii au nevoie de informații comparabile și holistice cu privire la riscurile de mediu și la impactul lor pentru a-și evalua portofoliile dincolo de expunerea la carbon. [AM 2] |
(6b) |
Dat fiind gradul de urgență în mai multe domenii interconectate în ceea ce privește deteriorarea mediului și consumul excesiv de resurse, este nevoie să se adopte o abordare sistemică în privința tendințelor negative care cresc exponențial, cum ar fi pierderea biodiversității, consumul excesiv de resurse la nivel global, apariția unor noi amenințări, printre care substanțele chimice periculoase și amestecurile formate de acestea, penuria de alimente nutritive, schimbările climatice, epuizarea stratului de ozon, acidifierea oceanelor, epuizarea apei dulci și schimbarea utilizării terenurilor. Prin urmare, este nevoie ca acțiunile întreprinse să fie orientate către viitor și să fie pe măsura provocărilor ce vor urma. Amploarea acestor provocări impune o abordare holistică și ambițioasă și aplicarea foarte strictă a principiului precauției. [AM 3] |
(7) |
Decizia nr. 1386/2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului (10) a solicitat creșterea finanțării sectorului privat pentru cheltuielile legate de mediu și de climă, în special prin instituirea unor stimulente și metodologii de stimulare a întreprinderilor să măsoare costurile de mediu ale întreprinderilor lor și profiturile generate de utilizarea serviciilor de mediu. |
(7a) |
Raportul din proprie inițiativă al Parlamentului European din 29 mai 2018 privind finanțarea durabilă stabilește elemente esențiale privind indicatorii de durabilitate și taxonomia, ca stimulent pentru investițiile durabile. Ar trebui asigurată consecvența la nivelul legislației relevante. [AM 4] |
(8) |
Realizarea ODD în cadrul Uniunii presupune orientarea fluxurilor de capital către investiții durabile. Este important să se exploateze pe deplin potențialul pieței interne pentru realizarea acestor obiective. De asemenea, este important să se asigure că fluxurile de capital orientate către investiții durabile nu sunt perturbate în cadrul pieței interne. |
(8a) |
Dată fiind amploarea provocării, întregul sistem financiar ar trebui să fie regândit treptat, astfel încât să sprijine funcționarea durabilă a economiei. În acest scop, finanțarea sustenabilă trebuie să fie generalizată și trebuie să se țină seama de impactul produselor și serviciilor financiare în ceea ce privește sustenabilitatea. [AM 5] |
(9) |
Oferirea de produse financiare care urmăresc obiective durabile din punctul de vedere al mediului reprezintă o modalitate eficientă de a orienta treptat investițiile private de la activități cu un impact negativ asupra mediului înspre activități mai durabile. Cerințele naționale pentru comercializarea produselor și serviciilor financiare și a obligațiunilor corporative , astfel cum sunt definite în prezentul regulament, ca fiind investiții durabile, în special cerințele prevăzute pentru a permite actorilor relevanți de pe piață să utilizeze o etichetă națională, urmăresc să consolideze încrederea investitorilor și conștientizarea riscurilor , să creeze vizibilitate și să abordeze preocupările legate „greenwashing”. Fenomenul de „greenwashing” se referă la practica de a obține un avantaj concurențial neloial prin prezentarea unui produs financiar, prin intermediul marketingului, ca produs ecologic, deși, de fapt, acesta nu îndeplinește standardele de mediu de bază. În prezent, puține state membre au instituit sisteme de etichetare. Acestea se bazează pe diferite taxonomii care clasifică activitățile economice durabile din punctul de vedere al mediului. Având în vedere angajamentele politice asumate în cadrul Acordului de la Paris și la nivelul Uniunii, este posibil ca din ce în ce mai multe state membre să instituie sisteme de etichetare sau alte cerințe pentru actorii de pe piață în ceea ce privește produsele financiare sau obligațiunile corporative comercializate ca fiind durabile din punctul de vedere al mediului. În acest sens, statele membre ar utiliza propriile taxonomii naționale pentru a stabili ce investiții se califică drept durabile. În cazul în care astfel de cerințe naționale se bazează pe diferite criterii și indicatori pentru a identifica activitățile economice care pot fi calificate drept durabile din punctul de vedere al mediului, investitorii vor fi descurajați să investească în afara granițelor, din cauza dificultăților legate de compararea diferitelor oportunități de investiții. În plus, operatorii economici care doresc să atragă investiții din întreaga Uniune ar trebui să îndeplinească criterii diferite, în diversele state membre, pentru ca activitățile lor să se califice drept durabile din punctul de vedere al mediului în scopul diferitelor etichete. Lipsa unor indicatori și criterii uniforme va contribui astfel la creșterea costurilor orienta investițiile într-un mod ineficient din punct de vedere ecologic și, în unele cazuri, contraproductiv și va crea avea ca rezultat neîndeplinirea unor obiective în materie de mediu și sustenabilitate. Această lipsă crește, așadar, costurile și creează un factor puternic de descurajare pentru operatorii economici, reprezentând un obstacol în calea accesului investițiilor durabile la piețele de capital transfrontaliere. Se preconizează că vor crește în continuare obstacolele în calea accesului la piețele de capital transfrontaliere în scopul strângerii de fonduri pentru proiecte durabile. Ar trebui, prin urmare, ca indicatorii și criteriile aplicate pentru a stabili dacă o activitate economică este durabilă din punctul de vedere al mediului gradul de durabilitate al unei activități economice să fie armonizate treptat la nivelul Uniunii, pentru a elimina obstacolele din calea funcționării pieței interne și a preveni apariția viitoare a acestora. În contextul unui astfel de armonizări a informațiilor, a parametrilor și a criteriilor , operatorilor economici le va fi mai ușor să colecteze fonduri la nivel transfrontalier pentru activități lor verzi durabile din punct de vedere ecologic , întrucât activitățile economice ale acestora pot fi comparate prin raportarea la indicatori și criterii uniforme în vederea selectării ca active-suport pentru investițiile durabile din punctul de vedere al mediului. Această situație va facilita, prin urmare, atragerea de investiții la nivel transfrontalier în cadrul Uniunii. [AM 6] |
(9a) |
Pentru ca Uniunea să își respecte angajamentele în materie de mediu și de climă, trebuie mobilizate investiții private. În acest scop, este nevoie de planificare pe termen lung, dar și de stabilitate în materie de reglementare și de previzibilitate pentru investitori. Pentru a garanta un cadru coerent de politici pentru investițiile durabile, este, prin urmare, important ca dispozițiile prezentului regulament să se întemeieze pe legislația existentă a Uniunii. [AM 7] |
(10) |
În plus, dacă participanții la piață nu oferă investitorilor o explicație cu privire la divulgă modul în care activitățile în care investesc contribuie negativ sau pozitiv la obiectivele de mediu sau dacă aceștia utilizează concepte parametri sau criterii diferite pentru determinarea impactului atunci când explică ce înseamnă o activitate economică „durabilă” gradul de durabilitate ecologică a unei activități economice , investitorii vor considera că este disproporționat de greu să verifice și să compare aceste produse financiare diferite. S-a constatat că acest lucru descurajează investitorii să investească în produse financiare verzi durabile . În plus, lipsa de încredere din partea investitorilor are efecte nocive majore pe piața pentru investițiile durabile. S-a demonstrat de asemenea că normele naționale sau inițiativele bazate pe piață adoptate pentru a aborda această problemă în cadrul frontierelor naționale vor conduce la fragmentarea pieței interne. Dacă participanții la piețele financiare vor divulga modul în care produsele financiare prezentate de ei ca fiind ecologice îndeplinesc obiectivele de mediu și dacă vor utiliza, pentru astfel de divulgări, criterii comune în întreaga Uniune referitoare la caracteristicile unei activități economice durabile din punctul de vedere al mediului, acest lucru va ajuta investitorii să compare oportunitățile impactul ecologic al oportunităților de investiții ecologice la nivel transfrontalier și va stimula entitățile în care se investește să sporească gradul de durabilitate al modelelor lor de afaceri . În întreaga Uniune, investitorii vor investi în produsele financiare verzi cu o încredere mai mare, ceea ce va îmbunătăți funcționarea pieței interne. [AM 8] |
(10a) |
Pentru a produce un impact semnificativ asupra mediului și efecte mai ample în materie de sustenabilitate, pentru a reduce sarcina administrativă inutilă asupra participanților la piața financiară și asupra altor părți interesate și pentru a facilita creșterea piețelor financiare europene care finanțează activități economice durabile, taxonomia ar trebui să se bazeze pe criterii și indicatori armonizați, comparabili și uniformi, care să includă cel puțin indicatorii economiei circulare. Acești indicatori ar trebui să fie coerenți cu metodologia unitară de evaluare a ciclului de viață și să fie aplicați în toate inițiativele de reglementare ale Uniunii. Ei ar trebui să stea la baza evaluării activităților economice și a riscurilor aferente investițiilor, precum și a impactului asupra mediului. Trebuie evitată orice suprapunere la nivelul reglementărilor care nu ar fi în conformitate cu principiile unei mai bune reglementări și nu s-ar aplica în mod proporțional și cu obiectivul de a crea o terminologie consecventă și un cadru clar în materie de reglementare. De asemenea, ar trebui evitată orice împovărare inutilă atât a autorităților, cât și a instituțiilor financiare. Din aceleași considerente, înainte de intrarea în vigoare a taxonomiei și a criteriilor aferente, ar trebui definite în mod clar amploarea și utilizarea criteriilor de evaluare tehnică, precum și legătura cu alte inițiative. Stabilirea de criterii armonizate pentru activitățile economice durabile din punctul de vedere al mediului ar trebui să țină seama de competența statelor membre în diferite domenii de politică. Cerințele prezentului regulament ar trebui să se aplice proporțional instituțiilor mici și cu grad redus de complexitate, definite în prezentul regulament. [AM 9] |
(10b) |
Indicatorii ar trebui să fie armonizați pornind de la inițiativele existente, precum cele ale Comisiei, ale Agenției Europene de Mediu și ale OCDE, printre altele, și ar trebui să capteze impactul ecologic asupra emisiilor de CO2 și a altor emisii, biodiversității, generării de deșeuri, utilizării energiei și a energiei din surse regenerabile, materiilor prime, apei și utilizării directe și indirecte a terenurilor, astfel cum se prevede în cadrul de monitorizare al Comisiei Europene privind economia circulară (COM(2018)0029), planul de acțiune al UE pentru economia circulară (COM(2015)0614) și în Rezoluția Parlamentului European din 9 iulie 2015 referitoare la utilizarea eficientă a resurselor: spre o economie circulară (2014/2208(INI)). În plus, indicatorii ar trebui să fie elaborați și ținând cont de recomandările Grupului de experți al Comisiei Europene privind sprijinul pentru finanțarea economiei circulare. Comisia ar trebui să evalueze în ce mod pot fi integrate activitățile acestui grup de experți cu TEG. Indicatorii ar trebui să ia în considerare standarde durabile recunoscute la nivel internațional. [AM 10] |
(11) |
Pentru a aborda obstacolele existente în calea funcționării pieței interne și pentru a preveni apariția unor astfel de obstacole în viitor, ar trebui să li se solicite statelor membre și Uniunii să utilizeze un concept comun pentru investițiile durabile din punctul de vedere al mediului în ceea ce privește gradul de durabilitate ecologică a investițiilor atunci când instituie cerințe pentru actorii de pe piață în vederea etichetării produselor și serviciilor financiare sau a obligațiunilor corporative comercializate ca fiind durabile din punctul de vedere al mediului la nivel național. Din aceleași motive, administratorii de fonduri și investitorii instituționali care susțin că urmăresc obiective de mediu ar trebui să utilizeze același concept pentru investițiile durabile din punctul de vedere al mediului și aceiași indicatori, parametri și criterii pentru calcularea impactului asupra mediului atunci când divulgă modul în care urmăresc obiectivele respective. [AM 11] |
(12) |
Stabilirea unor criterii pentru activitățile economice durabile din punctul de vedere al mediului poate încuraja întreprinderile să divulge pe site-urile lor, în mod voluntar, informații Informațiile privind activitățile economice durabile din punctul de vedere impactul ecologic al mediului pe care le desfășoară. Aceste informații nu numai că vor activităților vor ajuta actorii relevanți de pe piețele financiare să identifice și să determine cu ușurință întreprinderile care desfășoară activități economice durabile din punctul de vedere al mediului, ci gradul de durabilitate ecologică a activităților economice desfășurate de întreprinderi, însă, totodată, vor și facilita obținerea de finanțare pentru activitățile verzi ale acestor de către aceste întreprinderi. [AM 12] |
(13) |
O clasificare Indicatorii la nivelul Uniunii relevanți pentru determinarea impactului ecologic a activităților economice durabile din punctul de vedere al activităților economice mediului ar trebui să permită elaborarea unor viitoare politici și strategii ale Uniunii, inclusiv a unor standarde în întreaga Uniune, pentru produsele financiare durabile din punctul de vedere al mediului și, în cele din urmă, crearea unor etichete care să recunoască în mod oficial respectarea standardelor respective în ansamblul Uniunii , și ar trebui să stea la baza altor măsuri economice, prudențiale și de reglementare . Existența unor cerințe juridice uniforme pentru calificarea investițiilor drept durabile din punctul de vedere al mediului gradului de durabilitate ecologică a investițiilor , pe baza unor criterii uniforme pentru activitățile determinarea gradului de durabilitate ecologică a activităților economice durabile din punctul de vedere al mediului și a unor indicatori comuni pentru evaluarea impactului ecologic al investițiilor , este necesară ca punct de referință pentru viitoare acte legislative ale Uniunii având drept scop să permită faciliteze trecerea de la investițiile cu un impact ecologic negativ la investițiile respective cu un impact pozitiv . [AM 13] |
(14) |
În contextul realizării ODD în Uniune, opțiuni de politică precum crearea unui Fond european pentru investiții strategice și-au dovedit eficacitatea în contribuția ar putea fi eficace pentru a contribui la mobilizarea și canalizarea investițiilor private, alături de cheltuielile publice, către investiții durabile. Regulamentul (UE) 2015/1017 al Parlamentului European și al Consiliului (11) precizează un obiectiv orizontal al investițiilor în materie de climă de 40 % pentru proiectele de infrastructură și de inovare în temeiul Fondului european pentru investiții strategice. Criterii comune pentru durabilitatea activităților economice și indicatori comuni pentru evaluarea impactului ecologic ar putea pot sta la baza unor viitoare inițiative similare ale Uniunii, care să mobilizeze investițiile ce urmăresc obiective de mediu sau obiective legate de climă. [AM 14] |
(15) |
Pentru a evita fragmentarea pieței, precum și prejudicierea intereselor consumatorilor ca urmare a unor noțiuni divergente privind activitățile economice durabile din punctul de vedere al mediului gradul de durabilitate ecologică a activităților economice , cerințele naționale pe care ar trebui să le respecte actorii de pe piață atunci când doresc să comercializeze produse financiare sau obligațiuni corporative , astfel cum sunt definite în prezentul regulament, ca fiind durabile din punctul de vedere al mediului ar trebui să se bazeze pe criterii uniforme pentru activitățile economice durabile din punctul de vedere al mediului. Printre actorii de pe piață respectivi se numără participanții la piețele financiare care oferă produse sau servicii financiare „verzi” durabile și întreprinderile nefinanciare care emit obligațiuni corporative „verzi” durabile . [AM 15] |
(16) |
Pentru a evita prejudicierea intereselor consumatorilor, administratorii de fonduri și investitorii instituționali care oferă produse financiare ca fiind durabile din punctul de vedere al mediului ar trebui să divulge cum și în ce măsură criteriile pentru activitățile economice durabile din punctul de vedere al mediului sunt utilizate pentru determinarea durabilității de mediu a investițiilor. Informațiile divulgate ar trebui să le permită investitorilor să înțeleagă cota de investiții care finanțează activitățile economice durabile din punctul de vedere al mediului ca procent din toate activitățile economice și, astfel, gradul durabilității de mediu a investițiilor. Comisia ar trebui să specifice informațiile care trebuie divulgate în acest scop. Aceste informații ar trebui să permită autorităților naționale competente să verifice cu ușurință conformitatea în raport cu obligația de divulgare și să asigure respectarea obligației respective în conformitate cu legislația națională aplicabilă. |
(17) |
Pentru a se evita eludarea obligației de divulgare, această obligație ar trebui să se aplice și atunci când produsele tuturor produselor financiare sunt oferite ca având caracteristici similare cu investițiile durabile din punctul de vedere al mediului, inclusiv cu cele care au ca obiectiv protecția mediului în sens larg. Participanții la piețele financiare nu ar trebui să fie obligați să investească numai în activitățile economice durabile din punctul de vedere al mediului stabilite în conformitate cu criteriile tehnice de examinare prevăzute în prezentul regulament. Participanții la piețele financiare și alți actori Aceștia ar trebui să fie încurajați să informeze Comisia în cazul în care consideră că o activitate economică care nu îndeplinește criteriile tehnice de examinare sau relevante pentru activitățile pe care le finanțează nu au fost încă stabilite astfel de criterii și, implicit, că produsele lor financiare ar trebui să fie considerată durabilă considerate durabile din punctul de vedere al mediului, pentru a ajuta Comisia să evalueze dacă se impune completarea sau actualizarea criteriilor tehnice de examinare. [AM 16] |
(18) |
Pentru a stabili dacă o activitate economică este durabilă punctul de vedere al mediului gradul de durabilitate ecologică a unei activități economice , ar trebui elaborată o listă exhaustivă a obiectivelor de mediu , pe baza unor indicatori care să măsoare impactul ecologic, ținând seama de impactul său asupra întregului lanț valoric industrial și asigurând coerența cu legislația în vigoare a Uniunii, precum pachetul „Energie curată pentru toți europenii” . [AM 17] |
(19) |
Obiectivul de mediu constând în protejarea unor ecosisteme sănătoase ar trebui interpretat ținându-se seama de instrumentele cu caracter legislativ și fără caracter legislativ relevante ale Uniunii, inclusiv de Directiva 2009/147/CE a Parlamentului European și a Consiliului (12), Directiva 92/43/CEE a Consiliului (13), Regulamentul (UE) nr. 1143/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (14), Strategia UE în domeniul biodiversității pentru 2020 (15), Strategia UE pentru infrastructura verde, Directiva 91/676 a Consiliului (16), Regulamentul (UE) nr. 511/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (17), Regulamentul (UE) nr. 995/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (18), Planul de acțiune referitor la aplicarea reglementărilor forestiere, la guvernare și la schimburile comerciale (19), precum și Planul de acțiune în materie de combatere a traficului cu specii sălbatice de faună și floră (20). |
(20) |
Pentru fiecare obiectiv de mediu, ar trebui stabilite criterii uniforme întemeiate pe informațiile furnizate prin intermediul unor indicatori armonizați pe baza cărora să se considere că unele activități economice contribuie în mod substanțial la obiectivul respectiv. Un element al criteriilor uniforme ar trebui să fie evitarea unei daune semnificative la adresa oricăruia dintre obiectivele de mediu prevăzute în prezentul regulament. Acest lucru este necesar pentru a se evita ca unele investiții să fie considerate durabile din punctul de vedere al mediului deși activitățile economice care beneficiază de pe urma investițiilor respective sunt dăunătoare mediului într-o măsură care depășește contribuția acestora la un obiectiv de mediu. Condițiile referitoare la o contribuție substanțială și la a nu produce daune semnificative ar trebui să permită investițiilor în activități economice durabile din punctul de vedere al mediului să își aducă o contribuție reală la obiectivele de mediu. [AM 18] |
(21) |
Reamintind angajamentul comun al Parlamentului European, al Consiliului și al Comisiei de a urmări principiile consacrate în Pilonul european al drepturilor sociale în sprijinul creșterii durabile și favorabile incluziunii și recunoscând importanța unor drepturi și standarde internaționale minime ale omului și ale lucrătorilor, respectarea unor garanții minime ar trebui să fie o condiție pentru ca activitățile economice să se califice drept durabile din punctul de vedere al mediului. Din acest motiv, activitățile economice ar trebui să se califice drept durabile din punctul de vedere al mediului doar în cazul în care sunt efectuate prin respectarea Declarației cu privire la principiile și drepturile fundamentale la locul de muncă și a celor opt convenții de bază ale Organizației Internaționale a Muncii („OIM”). Convențiile de bază ale OIM definesc drepturile omului și drepturile lucrătorilor pe care trebuie să le respecte întreprinderile. Mai multe dintre aceste standarde internaționale sunt consacrate și în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special interzicerea sclaviei și a muncii forțate, precum și principiul nediscriminării. Garanțiile minime respective nu aduc atingere aplicării unor cerințe mai stricte privind mediul, sănătatea, siguranța și durabilitatea socială, prevăzute în dreptul Uniunii, după caz. |
(22) |
Având în vedere detaliile tehnice specifice necesare pentru a evalua impactul asupra mediului al unei activități economice, precum și natura în rapidă schimbare a științei și tehnologiei, criteriile relevante pentru activitățile economice durabile din punctul de vedere al mediului determinarea gradului de durabilitate ecologică a activităților economice ar trebui să fie adaptate în mod periodic la schimbările respective. În vederea menținerii la zi a criteriilor și indicatorilor , în temeiul dovezilor științifice și al contribuțiilor din partea experților, precum și a părților interesate relevante, condițiile referitoare la o contribuție substanțială și la lipsa unor daune semnificative ar trebui specificate mai detaliat pentru diferitele activități economice și ar trebui să fie actualizate în mod regulat. În acest scop, Comisia ar trebui să stabilească criterii tehnice de examinare detaliate și calibrate și un set de indicatori armonizați pentru diferitele activități economice, pe baza contribuției tehnice a unei platforme multipartite privind finanțarea durabilă. [AM 19] |
(23) |
Unele activități economice au un impact negativ asupra mediului, iar prin reducerea acelui impact negativ se poate realiza o contribuție substanțială la unul sau mai multe obiective de mediu. Pentru activitățile economice respective, este adecvat să se stabilească criterii tehnice de examinare care necesită o îmbunătățire substanțială a performanței de mediu în comparație, printre altele, cu media sectorului , pentru a evalua în ce măsură activitatea respectivă poate aduce o contribuție substanțială la unul sau mai multe obiective de mediu . Aceste criterii ar trebui să ia de asemenea în considerare impactul pe termen lung (adică pe o perioadă mai mare de 3 ani) al unei anumite activități economice , în special avantajele ecologice ale produselor și serviciilor și contribuția produselor intermediare, oferind astfel o evaluare a impactului tuturor etapelor de producție și de utilizare de-a lungul întregului lanț valoric și ciclu de viață . [AM 20] |
(24) |
O activitate economică nu ar trebui considerată durabilă din punctul de vedere al mediului dacă daunele pe care le nu aduce mediului depășesc beneficiile pe care le generează un beneficiu net mediului . Criteriile tehnice de examinare ar trebui să identifice cerințele minime necesare pentru a se evita producerea unui prejudiciu semnificativ în ceea ce privește alte obiective. Atunci când stabilește și actualizează criteriile tehnice de examinare, Comisia ar trebui să garanteze că respectivele criterii sunt rezonabile, proporționale și întemeiate pe dovezi științifice disponibile și țin seama de întregul lanț valoric și de ciclul de viață al tehnologiilor. De asemenea, ar trebui să se asigure că acestea sunt actualizate periodic. În cazul în care evaluarea științifică nu permite determinarea riscului cu suficientă certitudine, ar trebui să se aplice principiul precauției, în conformitate cu articolul 191 din TFUE. [AM 21] |
(25) |
Atunci când stabilește și actualizează criteriile tehnice de examinare și un set de indicatori armonizați , Comisia ar trebui să țină seama de legislația relevantă a Uniunii, precum și de instrumentele fără caracter legislativ ale Uniunii aflate deja în vigoare, inclusiv de Regulamentul (CE) nr. 66/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (21), de sistemul UE de management de mediu și audit, (22) de criteriile UE privind achizițiile publice verzi (23) , de Platforma privind economia circulară a Comisiei, de Platforma europeană privind evaluarea ciclului de viață și de lucrările în desfășurare cu privire la normele referitoare la amprenta de mediu a produselor și a organizațiilor. (24) Pentru a evita neconcordanțe inutile cu clasificările activităților economice care există deja în alte scopuri, Comisia ar trebui să ia în considerare, de asemenea, clasificările statistice referitoare la sectorul bunurilor și serviciilor de mediu, și anume clasificarea activităților și a cheltuielilor de protecție a mediului (CEPA) și clasificarea activităților de gestionare a resurselor (CReMA) (25). [AM 22] |
(26) |
Atunci când stabilește și actualizează criteriile tehnice de examinare și indicatorii armonizați , Comisia ar trebui să ia de asemenea în considerare particularitățile din sectorul infrastructurilor diferite sectoare și externalitățile sociale, economice și de mediu în cadrul unei analize cost-beneficiu. În această privință, Comisia ar trebui să țină seama de activitatea organizațiilor internaționale, cum ar fi OCDE, de legislația și de standardele relevante ale Uniunii, inclusiv de Directiva 2001/42/CE a Parlamentului European și a Consiliului (26), Directiva 2011/92/UE a Parlamentului European și a Consiliului (27), Directiva 2014/23/UE a Parlamentului European și a Consiliului (28), Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului (29) și Directiva 2014/25/UE a Parlamentului European și a Consiliului (30), precum și de metodologia actuală. În acest context, criteriile tehnice de examinare și indicatorii ar trebui să promoveze cadre de guvernanță corespunzătoare, care să integreze factori de mediu, sociali și de guvernanță, astfel cum se menționează în principiile pentru investiții responsabile susținute de Organizației Organizația Națiunilor Unite (31), în toate etapele ciclului de viață al unui proiect. [AM 23] |
(26a) |
Atunci când definește criteriile tehnice de examinare, Comisia ar trebui să țină cont și de măsurile de tranziție către activități care sprijină tranziția către o economie mai durabilă, cu emisii scăzute de dioxid de carbon. Pentru societățile care desfășoară în prezent activități economice deosebit de dăunătoare pentru mediu, ar trebui să existe stimulente pentru o tranziție rapidă către o stare ecologică durabilă sau, cel puțin, neproblematică. Criteriile tehnice de examinare ar trebui să încurajeze astfel de procese de tranziție acolo unde ele au loc. Dacă se poate demonstra că majoritatea întreprinderilor care desfășoară o activitate dăunătoare specifică au inițiat o astfel de tranziție, criteriile de examinare pot lua în considerare acest lucru. Existența unor eforturi serioase de a realiza tranziția poate fi demonstrată, printre altele, prin eforturi susținute de cercetare și dezvoltare, prin proiecte mari de cheltuieli de capital de investiții în tehnologii noi și mai sustenabile sau prin planuri de tranziție concrete, cel puțin în etapele inițiale al punerii în aplicare. [AM 24] |
(27) |
Pentru a se încuraja inovația durabilă din punctul de vedere al mediului și pentru a se evita denaturarea concurenței odată cu creșterea finanțării pentru activitățile economice durabile din punctul de vedere al mediului, criteriile tehnice de examinare ar trebui să garanteze că toate activitățile economice relevante din cadrul unui anumit sector macrosectoarelor (sectoare CAEN precum agricultura, silvicultura și pescuitul, producția, alimentarea cu energie electrică, gaze, abur și aer condiționat, construcțiile, transporturile și serviciile de depozitare) pot să se califice drept durabile din punctul de vedere al mediului și sunt tratate în mod egal în cazul în care contribuie în mod egal la unul sau mai multe dintre obiectivele de mediu prevăzute în prezentul regulament , fără a afecta în mod semnificativ vreunul dintre celelalte obiective de mediu menționate la articolele 3 și 12 . Totuși, capacitatea potențială de a contribui la obiectivele de mediu respective poate varia de la un sector la altul, ceea ce ar trebui să se reflecte în criterii criteriile de examinare . Cu toate acestea, în cadrul fiecărui sector macrosector economic , criteriile respective nu ar trebui să fie dezavantajoase, în mod injust, pentru anumite activități economice în raport cu altele în cazul în care cele două tipuri de activități contribuie în aceeași măsură la obiectivele de mediu , fără a afecta în mod semnificativ vreunul dintre celelalte obiective de mediu menționate la articolele 3 și 12 . [AM 25] |
(27a) |
Activitățile durabile din punctul de vedere al mediului sunt rezultatul tehnologiilor și produselor dezvoltate de-a lungul întregului lanț valoric. Din acest motiv, criteriile tehnice de examinare ar trebui să ia în considerare rolul întregului lanț valoric, de la prelucrarea materiilor prime până la produsul final și la faza de deșeu, în realizarea efectivă a activităților durabile din punctul de vedere al mediului. [AM 26] |
(27b) |
Pentru a se evita perturbarea lanțurilor valorice funcționale, criteriile tehnice de examinare ar trebui să ia în considerare faptul că activitățile durabile din punctul de vedere al mediului sunt posibile grație tehnologiilor și produselor dezvoltate de mai mulți actori economici. [AM 27] |
(28) |
Atunci când stabilește criteriile tehnice de examinare, Comisia ar trebui să evalueze potențialele riscuri legate de tranziție, dacă adoptarea ritmul de adoptare a respectivelor criterii pentru activitățile durabile din punctul de vedere al mediului ar conduce la active depreciate sau ar furniza stimulente inconsecvente și dacă acest lucru ar avea vreun impact negativ asupra lichidităților de pe piețele financiare. [AM 28] |
(29) |
Pentru a evita costuri de asigurare a conformității prea împovărătoare pentru operatorii economici, Comisia ar trebui să stabilească criterii tehnice de examinare care să asigure o claritate juridică suficientă, care să fie practice, ușor de aplicat și în privința cărora conformitatea să poată fi verificată în cadrul unor limite rezonabile ale costurilor de asigurare a conformității. |
(30) |
Pentru a se asigura că investițiile sunt canalizate spre activități economice care au un impact pozitiv maxim asupra obiectivelor de mediu, Comisia ar trebui să acorde prioritate stabilirii de criterii tehnice de examinare pentru activitățile economice care ar putea contribui cel mai mult la obiectivele de mediu. Criteriile de examinare ar trebui să țină seama de rezultatele proiectelor, pentru a facilita identificarea și dezvoltarea de noi tehnologii, precum și pentru a lua în considerare scalabilitatea acestor tehnologii. [AM 29] |
(31) |
Ar trebui stabilite criterii tehnice de examinare adecvate pentru sectorul transporturilor, inclusiv pentru activele mobile, care ar trebui să țină seama de întregul ciclu de viață al tehnologiilor și de faptul că contribuția sectorului transporturilor, inclusiv transportul maritim internațional, se ridică la aproape 26 % din totalul emisiilor de gaze cu efect de seră din Uniune. După cum se evidențiază în Planul de acțiune privind finanțarea creșterii durabile (32), sectorul transporturilor reprezintă aproximativ 30 % din nevoile anuale suplimentare de investiții pentru o dezvoltare durabilă în Uniune, inclusiv prin creșterea electrificării sau prin tranziția către moduri mai ecologice de transport datorită promovării transferului modal și a gestionării traficului. [AM 30] |
(32) |
Este deosebit de important ca, în procesul de pregătire a elaborării criteriilor tehnice de examinare, Comisia să realizeze consultări adecvate în conformitate cu cerințele privind o mai bună legiferare. Procesul de stabilire și actualizare a criteriilor tehnice de examinare și a indicatorilor armonizați ar trebui să implice, de asemenea, părțile interesate relevante și să se bazeze pe dovezi științifice, pe impactul socioeconomic, pe bunele practici și pe activitățile și entitățile existente, în special pe Platforma privind economia circulară a Comisiei, precum și pe consilierea oferită de experți cu cunoștințe și experiență globală dovedite în domenii relevante. În acest scop, Comisia ar trebui să creeze o platformă privind finanțarea durabilă. Această platformă ar trebui să fie alcătuită din dintr-o gamă variată de experți reprezentând atât sectorul public, cât și sectorul privat , pentru a garanta luarea corespunzătoare în considerare a particularităților tuturor sectoarelor relevante . Reprezentanții sectorului public ar trebui să includă experți din partea Agenției Europene de Mediu și a agențiilor naționale de protecția mediului , a autoritățile autorităților europene de supraveghere , a Grupului Consultativ European pentru Raportare Financiară și a Băncii Europene de Investiții. Printre experții din sectorul privat ar trebui să se numere reprezentanți ai părților interesate relevante, inclusiv actori de pe piața financiară și nefinanciară, reprezentanți ai unei game largi de sectoare ale economiei reale , universități, institute de cercetare, asociații și organizații. Atunci când este necesar, platformei ar trebui să i se permită să solicite consiliere și din partea altor persoane decât membrii săi. Platforma ar trebui să ofere consultanță Comisiei cu privire la dezvoltarea, analiza și revizuirea criteriilor tehnice de examinare și a indicatorilor armonizați , inclusiv cu privire la impactul potențial al acestora asupra evaluării activelor care, până la adoptarea criteriilor tehnice de examinare, erau considerate ca fiind active verzi durabile în temeiul practicilor existente pe piață. De asemenea, platforma ar trebui să ofere consultanță Comisiei cu privire la gradul de adecvare a criteriilor tehnice de examinare și a indicatorilor pentru alte utilizări în cadrul viitoarelor inițiative politice la nivelul Uniunii menite să faciliteze investițiile durabile. Platforma ar trebui să consilieze Comisia cu privire la elaborarea de standarde contabile în materie de durabilitate și de standarde integrate de raportare pentru întreprinderi și participanții la piața financiară, inclusiv prin revizuirea Directivei 2013/34/UE. [AM 31] |
(33) |
În vederea specificării cerințelor stabilite în prezentul regulament și, în special, a stabilirii și a actualizării unor indicatori și criterii tehnice de examinare detaliate și calibrate pentru diferite activități economice cu privire la ce constituie o contribuție substanțială și ce constituie prejudicii semnificative la adresa obiectivelor de mediu, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui să fie delegată Comisiei în ceea ce privește informațiile necesare pentru a respecta obligația de divulgare prevăzută la articolul 4 alineatul (3) și criteriile tehnice de examinare menționate la articolul 6 alineatul (2), la articolul 7 alineatul (2), la articolul 8 alineatul (2), la articolul 9 alineatul (2), la articolul 10 alineatul (2) și la articolul 11 alineatul (2). Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări publice adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare din 13 aprilie 2016. Mai precis În special , pentru a asigura o participare participarea egală la elaborarea pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul ar trebui să primească toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții Parlamentului European și ai Consiliului ar trebui să aibă în mod sistematic acces la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu elaborarea pregătirea actelor delegate. [AM 32] |
(34) |
Pentru a acorda timp suficient pentru familiarizarea actorilor relevanți cu criteriile pentru activitățile economice durabile din punctul de vedere al mediului prevăzute în prezentul regulament și pentru pregătirea în vederea punerii lor în aplicare, obligațiile stabilite în prezentul regulament ar trebui să devină aplicabile, pentru fiecare obiectiv de mediu, la șase luni de la adoptarea criteriilor tehnice de examinare relevante. |
(35) |
Aplicarea prezentului regulament ar trebui să fie revizuită periodic și cel puțin după doi ani pentru a se evalua progresele înregistrate cu privire la elaborarea criteriilor tehnice de examinare și a indicatorilor armonizați pentru activitățile durabile din punctul de vedere al mediului și cele dăunătoare mediului, utilizarea definiției pentru investițiile durabile din punctul de vedere al mediului sau pentru investițiile care au un impact negativ asupra mediului , precum și pentru a se evalua dacă respectarea obligațiilor impune stabilirea unui mecanism de verificare suplimentară . Revizuirea ar trebui să includă de asemenea o evaluare a necesității de dispozițiilor necesare pentru a extinde domeniul de aplicare al prezentului regulament pentru a include obiectivele de durabilitate socială. Până la 31 martie 2020, Comisia ar trebui să publice propuneri legislative suplimentare privind instituirea unui mecanism de verificare a conformității, acolo unde este cazul. [AM 33] |
(36) |
Întrucât obiectivele prezentului regulament nu pot fi realizate în mod suficient satisfăcător de către statele membre, ci dar , având în vedere necesitatea de a introduce la nivelul Uniunii criterii uniforme și indicatori uniformi pentru activitățile economice durabile din punctul de vedere al mediului, acestea pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, aceasta din urmă poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestor obiective. [AM 34] |
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Capitolul I
Obiect, domeniu de aplicare și definiții
Articolul 1
Obiect și domeniu de aplicare
1. Prezentul regulament instituie criterii pentru a determina dacă o activitate economică este durabilă din punctul de vedere al mediului gradul de impact asupra mediului și de durabilitate a unei activități economice în scopul stabilirii gradului durabilității de mediu a unei investiții.
2. Prezentul regulament se aplică:
(a) |
măsurilor adoptate de statele membre sau de Uniune care stabilesc orice cerință aplicabilă actorilor de pe piață participanților la piața financiară în ceea ce privește produsele financiare sau obligațiunile corporative care sunt comercializate în interiorul Uniunii ca fiind durabile din punctul de vedere al mediului. |
(b) |
participanților la piața financiară care oferă în interiorul Uniunii produse financiare drept investiții durabile din punctul de vedere al mediului sau drept investiții având caracteristici similare; și |
(ba) |
participanților la piața financiară care oferă alte produse financiare, cu excepția următoarelor cazuri:
|
2a. Criteriile menționate la articolul 1 alineatul (1) se aplică în mod proporțional, evitând sarcina administrativă excesivă și ținând seama de natura, de amploarea și de complexitatea participanților la piețele financiare și a instituțiilor de credit prin intermediul unor dispoziții simplificate pentru entitățile mici și cu grad redus de complexitate, în conformitate cu articolul 4 alineatul (2d).
2b. Criteriile menționate la alineatul (1) de la prezentul articol pot fi utilizate în scopul menționat în acest alineat de întreprinderi care nu sunt vizate de articolul 1 alineatul (2) sau cu privire la alte instrumente financiare decât cele definite la articolul 2, în mod voluntar.
2c. Comisia adoptă un act delegat pentru a specifica informațiile pe care participanții la piața financiară le transmit autorităților competente relevante în sensul alineatului (2) litera (a). [AM 35, 55, 59, 87 și 96]
Articolul 2
Definiții
1. În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:
(a) |
„investiție durabilă din punctul de vedere al mediului” înseamnă o investiție care finanțează una sau mai multe activități economice care, în temeiul prezentului regulament, se califică drept durabile din punctul de vedere al mediului; |
(b) |
„participanți la piețele financiare” înseamnă participanții la piețele financiare oricare dintre următoarele, astfel cum sunt definiți la articolul 2 litera (a) din [propunerea Comisiei de regulament privind informările referitoare la investițiile durabile și riscurile legate de durabilitate și de modificare a Directivei (UE) 2016/2341]:
|
(ba) |
„emitent” înseamnă un emitent cotat la bursă, astfel cum este definit la articolul 2 alineatul (1) litera (h) din Directiva 2003/71/CE a Parlamentului European și a Consiliului (33) și la articolul 2 litera (h) din Regulamentul (UE) 2017/1129 al Parlamentului European și a Consiliului (34); |
(c) |
(c) „produse financiare” înseamnă produsele financiare servicii de administrare de portofolii, un FIA, un IBIP, un produs de pensii, un sistem de pensii sau un OPCVM, o obligație corporativă, astfel cum sunt definite la articolul 2 litera (j) din [propunerea de regulament al Comisiei privind divulgările de informații referitoare la investițiile durabile și riscurile în materie de durabilitate și de modificare a Directivei (UE) 2016/2341] , precum și emisiunile menționate în Directiva 2003/71/CE și Regulamentul (UE) 2017/1129 ; |
(ca) |
„indicatori de mediu” înseamnă cel puțin măsurarea consumului de resurse, cum ar fi materiile prime, energia, energia din surse regenerabile, apa, impactul asupra serviciilor ecosistemice, emisiile, inclusiv emisiile de CO2, impactul asupra biodiversității și a utilizării terenurilor și a generării de deșeuri, pe baza dovezilor științifice și folosind metodologia de evaluare a ciclului de viață a Comisiei și astfel cum se prevede în cadrul de monitorizare al Comisiei privind economia circulară (COM(2018)0029); |
(cb) |
„autoritate națională competentă relevantă” înseamnă autoritatea sau autoritățile competente sau de supraveghere din statele membre, astfel cum sunt specificate în actele Uniunii menționate la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010, din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 și din Regulamentul (UE) nr. 1094/2010, care cuprind în domeniul lor de aplicare categoria de participanți la piețele financiare cărora li se aplică cerința de divulgare menționată la articolul 4 din prezentul regulament; |
(cc) |
„AES relevantă” înseamnă autoritatea europeană de supraveghere sau autoritățile europene de supraveghere, astfel cum sunt specificate în actele Uniunii menționate la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010, din Regulamentul (UE) nr. 1094/2010 și/sau din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010, care cuprind în domeniul lor de aplicare categoria de participanți la piețele financiare cărora li se aplică cerința de divulgare menționată la articolul 4 din prezentul regulament; |
(d) |
„atenuare a schimbărilor climatice” înseamnă procesul procesele, inclusiv măsurile de tranziție, necesare pentru a menține creșterea temperaturii medii globale cu mult sub 2 oC peste nivelurile preindustriale și limitarea creșterii temperaturii și continuarea eforturilor de limitare a încălzirii globale la 1,5 oC peste nivelurile preindustriale , astfel cum se prevede în Acordul de la Paris ; |
(e) |
„adaptare la schimbările climatice” înseamnă procesul de ajustare la schimbările climatice reale și preconizate, precum și la efectele acestora; |
(f) |
„gaz cu efect de seră” înseamnă un gaz cu efect de seră enumerat în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (35); |
(g) |
„economie circulară” înseamnă menținerea valorii și utilizării produselor, a materialelor și a resurselor tuturor celorlalte resurse în economie la cel mai înalt nivel, cât mai mult timp posibil , reducând astfel impactul asupra mediului, și reducerea la minimum a deșeurilor, inclusiv prin aplicarea ierarhiei deșeurilor, astfel cum este prevăzută la articolul 4 din Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului50 și reducerea la minimum a utilizării resurselor pe baza indicatorilor-cheie ai economiei circulare, astfel cum se prevede în cadrul de monitorizare a progresului către o economie circulară, care acoperă diferite etape ale producției, consumului, gestionării deșeurilor (36); |
(h) |
„poluare” înseamnă:
|
(i) |
„ecosistem sănătos” înseamnă un ecosistem care se află într-o stare fizică, chimică și biologică bună sau de bună calitate fizică, chimică și biologică și care este capabil să se reproducă și să se refacă singur până la atingerea unui echilibru și care conservă biodiversitatea ; |
(j) |
„eficiență energetică” înseamnă utilizarea energiei într-un mod mai eficient în toate etapele lanțului energetic, de la producție la consumul final; |
(k) |
„stare ecologică bună” înseamnă starea ecologică bună astfel cum este definită la articolul 3 alineatul (5) din Directiva 2008/56/CE. |
(l) |
„ape marine” înseamnă apele marine astfel cum sunt definite la articolul 3 alineatul (1) din Directiva 2008/56/CE; |
(m) |
„ape de suprafață”, „ape interioare”, „ape de tranziție” și „ape de coastă” au același înțeles ca la articolul 2 punctele 1, 3, 6 și 7 din Directiva 2000/60/CE (38); |
(n) |
„gestionare durabilă a pădurilor” înseamnă folosirea pădurilor și a terenurilor forestiere într-un mod și într-un ritm care să le mențină biodiversitatea, productivitatea, capacitatea de regenerare, vitalitatea și potențialul de a îndeplini, acum și în viitor, funcții ecologice, economice și sociale relevante la nivel local, național și global și care să nu producă daune altor ecosisteme conformitate cu legislația aplicabilă . [AM 36, 88 și 89] |
Capitolul II
Activități economice durabile din punctul de vedere al mediului
Articolul 3
Criterii pentru activitățile economice durabile din punctul de vedere al mediului
În scopul stabilirii gradului de durabilitate de mediu a unei investiții, o activitate economică este durabilă din punctul de vedere al mediului în cazul în care activitatea respectivă îndeplinește toate criteriile următoare:
(a) |
activitatea economică contribuie în mod substanțial la unul sau mai multe dintre obiectivele de mediu prevăzute la articolul 5, în conformitate cu articolele 6 și 11; |
(b) |
activitatea economică nu prejudiciază semnificativ niciunul dintre obiectivele de mediu prevăzute la articolul 5, în conformitate cu articolul 12; |
(c) |
activitatea economică este efectuată în conformitate cu garanțiile minime prevăzute la articolul 13; |
(d) |
activitatea economică este conformă cu criteriile tehnice de examinare în cazul în care Comisia a specificat aceste criterii acestea pe baza măsurării armonizate a impactului asupra durabilității la nivelul întreprinderii sau al planului în cadrul activității economice și în conformitate cu articolul 6 alineatul (2), articolul 7 alineatul (2), articolul 8 alineatul (2), articolul 9 alineatul (2), articolul 10 alineatul (2) și articolul 11 alineatul (2). [AM 37] |
Articolul 3a
Criterii pentru activitățile economice care au un impact negativ semnificativ asupra mediului
Până la 31 decembrie 2021, Comisia efectuează o evaluare a impactului cu privire la consecințele revizuirii prezentului regulament cu scopul de a extinde cadrul pentru investiții durabile cu un cadru care să fie utilizat pentru a defini criteriile pentru când și cum o activitate economică are un impact negativ semnificativ asupra durabilității. [AM 38]
Articolul 4
Utilizarea criteriilor pentru activitățile economice durabile din punctul de vedere al mediului Aplicarea și respectarea criteriilor de determinare a gradului de durabilitate ecologică a activităților economice
1. Statele membre și Uniunea aplică criteriile de determinare a activităților economice durabile din punctul de vedere al mediului gradului de durabilitate ecologică a activităților economice prevăzute la articolul 3 în scopul oricăror măsuri care stabilesc cerințe privind durabilitatea pentru actorii de pe piață în ceea ce privește produsele financiare sau obligațiunile corporative care sunt comercializate ca fiind „durabile din punctul de vedere al mediului” .
2. Participanții la piețele financiare care oferă produse financiare drept investiții durabile din punctul de vedere al mediului sau drept investiții având caracteristici similare divulgă informații cu privire la modul și măsura în care sunt utilizate criteriile pentru activitățile economice durabile din punctul de vedere al mediului prevăzute la articolul 3 pentru a determina durabilitatea de mediu a investițiilor. În cazul în care participanții la piețele financiare consideră că o activitate economică ce nu respectă criteriile tehnice de examinare stabilite în conformitate cu prezentul regulament sau pentru care criteriile tehnice de examinare respective nu au fost încă stabilite ar trebui să fie considerată durabilă din punctul de vedere al mediului, aceștia pot informa Comisia sau obligațiuni corporative divulgă informațiile relevante care le permit să stabilească dacă produsele oferite de ei se califică drept investiții durabile din punctul de vedere al mediului în temeiul criteriilor de la articolul 3. În cazul în care participanții la piețele financiare consideră că o activitate economică pentru care criteriile tehnice de examinare nu au fost încă stabilite ar trebui să fie considerată durabilă din punctul de vedere al mediului , aceștia informează Comisia. Dacă este cazul, Comisia anunță Platforma privind finanțarea durabilă menționată la articolul 15 cu privire la aceste solicitări ale participanților la piețele financiare. Participanții la piețele financiare nu oferă produse financiare drept investiții durabile din punctul de vedere al mediului sau drept investiții având caracteristici similare dacă aceste produse nu se califică drept durabile din punctul de vedere al mediului.
2a. Statele membre, în strânsă cooperare cu AES competentă, monitorizează informațiile menționate la alineatul (2). Participanții la piețele financiare le transmit autorității naționale competente relevante, care le comunică fără întârziere AES relevante. Atunci când autoritatea națională competentă relevantă sau AES relevantă nu este de acord cu informațiile raportate în conformitate cu alineatele (2) și (2a), participanții la piețele financiare revizuiesc și corectează informațiile comunicate.
2b. Divulgarea informațiilor menționată la articolul 4 trebuie să respecte principiile privind informațiile corecte, clare și neechivoce incluse în Directiva (UE) 2014/65/UE și în Directiva (UE) 2016/97, iar competențele de intervenție menționate la articolul 4 alineatul (2c) să fie compatibile cu cele incluse în Regulamentul nr. 600/2014.
2c. Prezentul regulament nu prevede nicio cerință în materie de divulgare în temeiul [OP: a se introduce trimiterea la Regulamentul privind informările referitoare la investițiile durabile și riscurile legate de durabilitate și de modificare a Directivei (UE) 2016/2341].
2d. Întreprinderile mici și cu grad redus de complexitate menționate la articolul 2 alineatele (2b) și (2c) fac obiectul unor dispoziții simplificate.
3. Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 16 în vederea completării alineatului alineatelor (2), (2 a) și (2b ) pentru a specifica informațiile necesare respectării prezentului alineat acestor alineate, inclusiv o listă a investițiilor cu caracteristici similare investițiilor durabile și pragurile de calificare relevante în sensul alineatului (2) , ținând seama de disponibilitatea informațiilor relevante și de criteriile tehnice de examinare stabilite în conformitate cu prezentul regulament. Aceste informații permit investitorilor să identifice:
(a) |
procentul de holdinguri legate de în diferite societăți care desfășoară activități economice durabile din punctul de vedere al mediului; |
(b) |
proporția investițiilor care finanțează activități economice durabile din punctul de vedere al mediului ca procent din toate activitățile economice. |
(ba) |
definițiile relevante ale întreprinderilor mici și cu grad redus de complexitate menționate la articolul 2b, precum și dispozițiile simplificate care se aplică acestor entități. |
3a. Participanții la piețele financiare publică informațiile menționate la alineatul (3) literele (a) și (b).
4. Comisia adoptă actul delegat în conformitate cu alineatul (3) până la 31 decembrie 2019 în vederea aplicării acestuia la 1 iulie 2020. Comisia poate modifica actul delegat respectiv, în special având în vedere modificările aduse actelor delegate adoptate în conformitate cu articolul 6 alineatul (2), articolul 7 alineatul (2), articolul 8 alineatul (2), articolul 9 alineatul (2), articolul 10 alineatul (2) și articolul 11 alineatul (2). [AM 39]
Articolul 4a
Monitorizarea pieței
1. În conformitate cu articolul 9 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010, Regulamentul (UE) nr. 1094/2010, Regulamentul (UE) nr. 1095/2010, autoritatea europeană de supraveghere competentă monitorizează piața produselor financiare menționate la articolul 1 din prezentul regulament, care sunt comercializate, distribuite sau vândute în Uniune.
2. Autoritățile competente monitorizează piața produselor financiare care sunt comercializate, distribuite sau vândute în sau din statul membru respectiv.
3. În conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010, Regulamentul (UE) nr. 1094/2010 și Regulamentul (UE) nr. 1095/2010, autoritatea europeană de supraveghere competentă poate, în cazul unei încălcări a prezentului regulament de către entitățile menționate la articolul 1, să interzică sau să restricționeze temporar în Uniune comercializarea, distribuția sau vânzarea produselor financiare menționate la articolul 1.
Interdicțiile sau restricțiile menționate la articolul 3 se pot aplica în condițiile, sau pot face obiectul excepțiilor, specificate de autoritatea europeană de supraveghere competentă.
4. Atunci când acționează în temeiul prezentului articol, autoritatea europeană de supraveghere competentă se asigură că acțiunea:
(a) |
nu are, asupra eficienței piețelor financiare sau asupra investitorilor, un efect negativ disproporționat față de beneficiile acțiunii și |
(b) |
nu creează un risc de arbitraj de reglementare. |
În cazul în care autoritatea competentă sau autoritățile competente au luat o măsură în temeiul prezentului articol, autoritatea europeană de supraveghere competentă poate lua oricare dintre măsurile menționate la alineatul (1).
5. Înainte de a decide să adopte vreo măsură în temeiul prezentului articol, autoritatea europeană de supraveghere competentă informează autoritățile competente cu privire la acțiunile pe care le propune.
6. Autoritatea europeană de supraveghere competentă examinează interdicțiile sau restricțiile impuse în conformitate cu alineatul (1) la intervale de timp corespunzătoare și cel puțin o dată la trei luni. Dacă nu este reînnoită, interdicția sau restricția expiră la încheierea termenului respectiv de trei luni.
7. Acțiunile adoptate de autoritatea europeană de supraveghere competentă în temeiul prezentului articol prevalează asupra oricăror acțiuni întreprinse anterior de o autoritate competentă. [AM 40]
Articolul 5
Protecția mediului Obiectivele în materie de durabilitate
1. În sensul prezentului regulament, elementele enumerate mai jos reprezintă obiective de mediu:
(1) |
atenuarea schimbărilor climatice; |
(2) |
adaptarea la schimbările climatice; |
(3) |
folosirea durabilă și protecția resurselor de apă și a celor marine; |
(4) |
tranziția către o economie circulară, inclusiv prevenirea generării de deșeuri și reciclarea acestora utilizarea în mai mare măsură a materiilor prime secundare ; |
(5) |
prevenirea și controlul poluării; |
(6) |
protecția biodiversității și a ecosistemelor sănătoase și regenerarea ecosistemelor degradate . |
1a. Obiectivele stabilite la primul alineat se măsoară pe baza unor indicatori armonizați, a unei analize a ciclului de viață și a unor criterii științifice și sunt îndeplinite asigurându-se că sunt la înălțimea viitoarelor provocări în materie de mediu. [AM 41]
Articolul 6
Contribuția substanțială la atenuarea schimbărilor climatice
1. Se consideră că o activitate economică contribuie în mod substanțial la atenuarea schimbărilor climatice în cazul în care activitatea respectivă contribuie în mod substanțial la stabilizarea concentrațiilor de gaze cu efect de seră în atmosferă la un nivel care împiedică interferențele antropice periculoase cu sistemul climatic prin evitarea sau reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră sau intensificarea absorbțiilor de gaze cu efect de seră prin oricare dintre următoarele mijloace, inclusiv prin inovarea în materie de procese sau a produse:
(a) |
generarea, stocarea , distribuția sau utilizarea energiei din surse regenerabile sau a energiei neutre din punctul de vedere al climei (inclusiv a energiei neutre din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon) , în conformitate cu Directiva privind energia din surse regenerabile , inclusiv prin utilizarea de tehnologii inovatoare cu un potențial de economii viitoare semnificative sau prin consolidarea necesară a rețelei; |
(b) |
îmbunătățirea eficienței energetice în toate sectoarele, cu excepția producerii de energie cu utilizarea de combustibili fosili solizi, și în toate etapele lanțului energetic, pentru a reduce consumul de energie primară și finală ; |
(c) |
creșterea mobilității curate sau neutre din punct de vedere climatic; |
(d) |
trecerea la utilizarea de materiale regenerabile durabile din punctul de vedere al mediului sau utilizarea în mai mare măsură a acestora, pe baza unei evaluări complete a ciclului de viață și substituind în special materialele pe bază de combustibili fosili, fapt ce permite obținerea unor reduceri pe termen scurt ale emisiilor de gaze cu efect de seră ; |
(e) |
creșterea utilizării captării și stocării utilizării dioxidului de carbon (CUC) sigure pentru mediu și a tehnologiilor de captare și stocare a dioxidului de carbon (CSC) care asigură o reducere netă a emisiilor ; |
(f) |
eliminarea treptată a emisiilor antropice de gaze cu efect de seră, inclusiv a celor provenite din combustibili fosili; |
(fa) |
creșterea gradului de eliminare a CO2 din atmosferă și a stocării acestuia în ecosistemele naturale, de exemplu prin împădurire, prin regenerarea pădurilor și prin agricultură regenerativă; |
(g) |
instituirea infrastructurii energetice necesare pentru facilitarea decarbonizării sistemelor energetice; |
(h) |
producerea de combustibili nepoluanți și eficienți din surse regenerabile sau neutre din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon. |
2. Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 16 în vederea:
(a) |
completării alineatului (1) pentru a se stabili criteriile tehnice de examinare bazate pe indicatori cu scopul de a determina în ce condiții se consideră că, în sensul prezentului regulament, o anumită activitate economică contribuie în mod substanțial la atenuarea schimbărilor climatice; Aceste criterii tehnice de examinare includ praguri pentru activitățile de atenuare în conformitate cu obiectivul de limitare a încălzirii globale la o valoare cu mult sub 2 oC și continuarea eforturilor de limitare a încălzirii globale la 1,5 oC peste nivelurile preindustriale, așa cum se prevede în Acordul de la Paris; |
(b) |
completării articolului 12 pentru a se stabili criteriile tehnice de examinare bazate pe indicatori, pentru fiecare obiectiv de mediu relevant, cu scopul de a determina dacă se consideră că, în sensul prezentului regulament, o activitate economică în privința căreia criteriile de examinare bazate pe indicatori sunt stabilite în temeiul literei (a) din prezentul alineat, aduce daune semnificativ semnificative unuia sau mai multora dintre aceste obiective. |
3. Comisia stabilește criteriile tehnice de examinare bazate pe indicatori menționate la alineatul (2) într-un act delegat, luând în considerare cerințele prevăzute la articolul 14.
4. Comisia adoptă actul delegat menționat la alineatul (2) până la 31 decembrie 2019, cu scopul de a asigura aplicarea acestuia la 1 iulie 2020. [AM 42, 66 și 99]
Articolul 7
Contribuția substanțială la adaptarea la schimbările climatice
1. Se consideră că o activitate economică contribuie în mod substanțial la adaptarea la schimbările climatice în cazul în care activitatea respectivă contribuie în mod substanțial la reducerea efectelor negative ale schimbărilor climatice actuale și a celor preconizate pe viitor sau la prevenirea unei creșteri sau a unei redirecționări a efectelor negative ale schimbărilor climatice, prin următoarele mijloace:
(a) |
prevenirea sau reducerea, în materie de schimbări climatice, a efectelor negative specifice în funcție de zonă și de context – care sunt evaluate și abordate în mod prioritar prin utilizarea proiecțiilor climatice disponibile – asupra activității economice; |
(b) |
prevenirea sau reducerea efectelor negative pe care schimbările climatice le pot genera în ceea ce privește mediul natural și cel construit în care se desfășoară activitatea economică, care sunt evaluate și abordate în mod prioritar prin utilizarea proiecțiilor climatice disponibile și a studiilor cu privire la impactul omului asupra schimbărilor climatice . |
2. Comisia adoptă un act delegat în conformitate cu articolul 16 în vederea:
(a) |
completării alineatului (1) pentru a se stabili criteriile tehnice de examinare cu scopul de a determina în ce condiții se consideră că, în sensul prezentului regulament, o anumită activitate economică contribuie în mod substanțial la adaptarea la schimbările climatice; |
(b) |
completării articolului 12 pentru a se stabili criteriile tehnice de examinare bazate pe indicatori, pentru fiecare obiectiv de mediu relevant, cu scopul de a determina dacă se consideră că, în sensul prezentului regulament, o activitate economică în privința căreia criteriile de examinare bazate pe indicatori sunt stabilite în temeiul literei (a) din prezentul alineat, aduce daune semnificativ semnificative unuia sau mai multora dintre aceste obiective. |
3. Comisia stabilește criteriile tehnice de examinare menționate bazate pe indicatori menționate la alineatul (2) reunindu-le într-un singur act delegat, luând în considerare cerințele stabilite la articolul 14.
4. Comisia adoptă actul delegat menționat la alineatul (2) până la 31 decembrie 2019, cu scopul de a asigura aplicarea acestuia la 1 iulie 2020. [AM 43]
Articolul 8
Contribuția substanțială la utilizarea durabilă și la protecția resurselor de apă și a celor marine
1. Se consideră că o activitate economică contribuie în mod substanțial la utilizarea durabilă și la protecția resurselor corpurilor de apă și a celor apelor marine în cazul în care activitatea respectivă contribuie în mod substanțial la o stare bună a apelor, inclusiv a apelor dulci interioare de suprafață , a apelor de tranziție estuarelor și a apelor de coastă, sau la o stare ecologică bună a apelor marine , în cazul în care, în cadrul activității menționate, se iau măsurile corespunzătoare pentru a reface, a proteja sau a conserva diversitatea biologică, productivitatea, reziliența, valoarea și sănătatea generală a ecosistemului marin, precum și mijloacele de subzistență ale comunităților care depind de acestea , prin oricare dintre următoarele mijloace:
(a) |
protejarea mediului acvatic , inclusiv a apei pentru scăldat (riverane și marine) împotriva efectelor negative ale deversărilor de ape reziduale urbane și industriale , inclusiv de materiale plastice, prin asigurarea unei colectări și a unei tratări adecvate a apelor reziduale urbane și industriale în conformitate cu articolele 3, 4, 5 și 11 din Directiva 91/271/CEE a Consiliului (39) sau în conformitate cu cele mai bune tehnici disponibile prevăzute în Directiva 2010/75/UE ; |
(aa) |
protejarea mediului acvatic împotriva efectelor negative ale emisiilor și ale deversărilor în mare, în conformitate cu convențiile OMI, cum ar fi Convenția MARPOL, precum și convențiile care nu intră sub incidența MARPOL, cum ar fi Convenția privind gestionarea apelor de balast și convențiile maritime regionale; |
(b) |
protejarea sănătății umane împotriva efectelor negative ale oricărei contaminări a apei potabile prin garantarea faptului că aceasta nu conține microorganisme, paraziți sau substanțe care constituie un pericol potențial pentru sănătatea umană, precum și verificând că îndeplinește cerințele minime prevăzute în anexa I părțile A și B la Directiva 98/83/CE a Consiliului (40), precum și sporirea accesului cetățenilor la apă potabilă curată; |
(c) |
captarea apei în conformitate cu obiectivul reprezentat de o stare cantitativă bună, astfel cum este definită în tabelul 2.1.2 din anexa V la Directiva 2000/60/CE; |
(d) |
îmbunătățirea gestionării și a eficienței utilizării apei, facilitarea reutilizării apei , sisteme de gestionare a apei pluviale sau orice altă activitate care protejează sau îmbunătățește calitatea și cantitatea corpurilor de apă ale Uniunii în conformitate cu Directiva 2000/60/CE; |
(e) |
asigurarea utilizării durabile a serviciilor ecosistemului marin sau contribuirea la starea ecologică bună a apelor marine, astfel cum este stabilită pe baza descriptorilor calitativi prevăzuți în anexa I la Directiva 2008/56/CE și astfel cum este prezentată mai în detaliu în Decizia (UE) 2017/848 a Comisiei (41). |
2. Comisia adoptă un act delegat în conformitate cu articolul 16 în vederea:
(a) |
completării alineatului (1) pentru a se stabili criteriile tehnice de examinare cu bazate pe indicatori, cu scopul de a determina în ce condiții se consideră că, în sensul prezentului regulament, o anumită activitate economică contribuie în mod substanțial la utilizarea durabilă și la protecția resurselor de apă și a celor marine; |
(b) |
completării articolului 12 pentru a se stabili criteriile tehnice de examinare bazate pe indicatori, pentru fiecare obiectiv de mediu relevant, cu scopul de a determina dacă se consideră că, în sensul prezentului regulament, o activitate economică în privința căreia criteriile de examinare bazate pe indicatori sunt stabilite în temeiul literei (a) din prezentul alineat, aduce daune semnificativ semnificative unuia sau mai multora dintre aceste obiective. |
3. Comisia stabilește criteriile tehnice de examinare menționate la alineatul (2) reunindu-le într-un singur act delegat și luând în considerare cerințele stabilite la articolul 14.
4. Comisia adoptă actul delegat menționat la alineatul (2) până la 1 iulie 2022, cu scopul de a asigura aplicarea acestuia la 31 decembrie 2022. [AM 44]
Articolul 9
Contribuția substanțială la economia circulară și , inclusiv la prevenirea generării de deșeuri și la reciclarea acestora utilizarea în mai mare măsură a materiilor prime secundare
1. Se consideră că o activitate economică contribuie în mod substanțial la tranziția către o economie circulară și , inclusiv la prevenirea generării de deșeuri și la , la reutilizarea și reciclarea acestora , pe durata întregului ciclu de viață al unui produs sau a unei activități economice în diferitele etape de producție, consum și încetare a utilizării, în cazul în care activitatea respectivă , în conformitate cu acquis-ul UE în domeniul deșeurilor, contribuie în mod substanțial la acel obiectiv ecologic prin oricare dintre următoarele mijloace:
(a) |
îmbunătățirea utilizării eficiente a materiilor prime și a resurselor în procesul de producție, inclusiv prin reducerea consumului de materii prime principale și prin sporirea utilizării utilizarea în mai mare măsură a produselor secundare și a materiilor prime secundare, contribuind astfel la încheierea operațiunilor de tratare a deșeurilor; |
(b) |
creșterea durabilității ori conceperea, fabricarea și utilizarea în mai mare măsură a produselor care sunt eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor, sunt durabile (inclusiv în ceea ce privește durata de a viață și absența obsolescenței programate), pot fi reparate, optimizate sau reutilizate a produselor și modernizate ; |
(c) |
creșterea conceperea de produse din deșeuri și creșterea potențialului de reutilizare și de reciclare al produselor, inclusiv al materialelor individuale conținute în produse, de exemplu prin înlocuirea sau reducerea utilizării de produse și materiale care nu sunt reciclabile; |
(d) |
reducerea conținutului de substanțe periculoase și înlocuirea substanțelor care prezintă motive de îngrijorare deosebită din materiale și produse , în conformitate cu cerințele legale armonizate stabilite la nivelul Uniunii, în special cu dispozițiile prevăzute de legislația UE care asigură gestionarea în condiții de siguranță a substanțelor, materialelor, produselor și deșeurilor ; |
(e) |
prelungirea utilizării produselor, inclusiv sporindu-se reutilizarea, refabricarea, optimizarea, repararea și partajarea produselor de către consumatori; |
(f) |
sporirea utilizării materiilor prime secundare și a calității acestora, inclusiv printr-o reciclare de înaltă calitate a deșeurilor; |
(g) |
reducerea generării de deșeuri , inclusiv a generării de deșeuri în cadrul proceselor legate de producția industrială, extracția mineralelor, fabricare, construcții și demolări ; |
(h) |
sporirea pregătirii în scopul reutilizării și a reciclării deșeurilor , ținând seama de ierarhia deșeurilor ; |
(ha) |
dezvoltarea în mai mare măsură a infrastructurii de gestionare a deșeurilor necesare pentru prevenire, reutilizare și reciclare; |
(i) |
evitarea incinerării , a eliminării și a eliminării depozitării deșeurilor, ținând seama de ierarhia deșeurilor; |
(j) |
evitarea , reducerea și curățarea deșeurilor și a altor tipuri de poluare , inclusiv prevenirea și reducerea deșeurilor marine, generate de gestionarea inadecvată a deșeurilor; |
(ja) |
reducerea generării de deșeuri alimentare în cadrul producției primare, al prelucrării și fabricării, al comerțului cu amănuntul și al altor tipuri de distribuție de produse alimentare, în restaurante și în serviciile de alimentație, precum și în gospodării; |
(k) |
utilizarea eficientă a resurselor energetice naturale , a materiilor prime, a apei și a terenurilor; |
(ka) |
sprijinirea bioeconomiei prin utilizarea sustenabilă a surselor regenerabile pentru producția de materiale și mărfuri. |
2. Comisia adoptă un act delegat în conformitate cu articolul 16 în vederea:
(a) |
completării alineatului (1) pentru a se stabili criteriile tehnice de examinare , pe baza indicatorilor Comisiei privind economia circulară, cu scopul de a determina în ce condiții se consideră că, în sensul prezentului regulament, o anumită activitate economică contribuie în mod substanțial la economia circulară și la prevenirea generării de deșeuri și la reciclarea acestora; |
(b) |
completării articolului 12 pentru a se stabili criteriile tehnice de examinare , pe baza indicatorilor Comisiei privind economia circulară, pentru fiecare obiectiv de mediu relevant cu scopul de a determina dacă se consideră că, în sensul prezentului regulament, o activitate economică în privința căreia criteriile de examinare sunt stabilite în temeiul literei (a) din prezentul alineat, aduce daune semnificativ semnificative unuia sau mai multora dintre aceste obiective. |
3. Comisia stabilește , pe baza indicatorilor Comisiei privind economia circulară, criteriile tehnice de examinare menționate la alineatul (2) reunindu-le într-un singur act delegat, luând în considerare cerințele stabilite la articolul 14.
4. Comisia adoptă actul delegat menționat la alineatul (2) până la 1 iulie 2021, cu scopul de a asigura aplicarea acestuia la 31 decembrie 2021. [AM 45]
Articolul 10
Contribuția substanțială la prevenirea și controlul poluării
1. Se consideră că o activitate economică contribuie în mod substanțial la prevenirea și controlul poluării în cazul în care activitatea respectivă contribuie la un nivel ridicat de protecție a în mod semnificativ la protecția mediului împotriva poluării prin oricare dintre următoarele mijloace:
(a) |
reducerea emisiilor de poluanți, alții decât gazele cu efect de seră, din aer, apă și sol; |
(b) |
îmbunătățirea nivelului calității aerului, a apei sau a solului în zonele în care se desfășoară activitatea economică, reducând în același timp la minimum efectele negative și riscurile asupra sănătății umane și a mediului; |
(c) |
reducerea la minimum a efectelor negative semnificative ale producției și utilizării de substanțe chimice asupra sănătății umane și a mediului. |
2. Comisia adoptă un act delegat în conformitate cu articolul 16 în vederea:
(a) |
completării alineatului (1) pentru a se stabili criteriile tehnice de examinare bazate pe indicatori, cu scopul de a determina în ce condiții se consideră că, în sensul prezentului regulament, o anumită activitate economică contribuie în mod substanțial la prevenirea și controlul poluării; |
(b) |
completării articolului 12 pentru a se stabili criteriile tehnice de examinare bazate pe indicatori, pentru fiecare obiectiv de mediu relevant, cu scopul de a determina dacă se consideră că, în sensul prezentului regulament, o activitate economică în privința căreia criteriile de examinare sunt stabilite în temeiul literei (a) din prezentul alineat, aduce daune semnificativ semnificative unuia sau mai multora dintre aceste obiective. |
3. Comisia stabilește criteriile tehnice de examinare menționate la alineatul (2) reunindu-le într-un singur act delegat, luând în considerare cerințele stabilite la articolul 14.
4. Comisia adoptă actul delegat menționat la alineatul (2) până la 1 iulie 2021, cu scopul de a asigura aplicarea acestuia la 31 decembrie 2021. [AM 46]
Articolul 11
Contribuția substanțială la protejarea biodiversității și a unor ecosisteme sănătoase sau la refacerea ecosistemelor degradate
1. În sensul prezentului regulament, se consideră că o activitate economică contribuie în mod substanțial la biodiversitate și la ecosisteme sănătoase sau la refacerea ecosistemelor degradate în cazul în care activitatea respectivă contribuie în mod substanțial la protejarea, conservarea și ameliorarea sau refacerea biodiversității și a serviciilor ecosistemice, în conformitate cu instrumentele cu caracter legislativ și fără caracter legislativ relevante ale Uniunii prin oricare dintre următoarele mijloace:
(a) |
conservarea luarea de măsuri de conservare a naturii (habitate menite să mențină sau să refacă , într-un stadiu corespunzător de conservare, habitatele naturale și speciile de floră și faună sălbatică pentru a obține populații corespunzătoare de specii); care există în mod natural, și a unor măsuri pentru protejarea, refacerea și ameliorarea îmbunătățirea stării ecosistemelor și a capacității lor de a furniza servicii; |
(b) |
gestionarea durabilă a terenurilor, inclusiv o protecție adecvată a biodiversității solului; neutralitatea degradării terenurilor; și ajutoare pentru depoluarea siturilor contaminate; |
(c) |
practici agricole durabile, inclusiv cele care contribuie la oprirea sau prevenirea despăduririi și a dispariției habitatelor; |
(d) |
gestionarea durabilă a pădurilor , ținând seama de Regulamentul UE privind lemnul, de Regulamentul UE privind LULUCF, de Directiva UE privind energia din surse regenerabile și de legislația națională aplicabilă, care este în concordanță cu aceste reglementări și cu concluziile Conferinței Ministeriale privind Protecția Pădurilor din Europa (MCPFE) . |
2. Comisia adoptă un act delegat în conformitate cu articolul 16 în vederea:
(a) |
completării alineatului (1) pentru a se stabili criteriile tehnice de examinare bazate pe indicatori cu scopul de a determina în ce condiții se consideră că, în sensul prezentului regulament, o anumită activitate economică contribuie în mod substanțial la protejarea biodiversității și a unor ecosisteme sănătoase sau la refacerea ecosistemelor degradate ; |
(b) |
completării articolului 12 pentru a se stabili criteriile tehnice de examinare bazate pe indicatori, pentru fiecare obiectiv de mediu relevant, cu scopul de a determina dacă se consideră că, în sensul prezentului regulament, o activitate economică în privința căreia criteriile de examinare bazate pe indicatori sunt stabilite în temeiul literei (a) din prezentul alineat, aduce daune semnificativ semnificative unuia sau mai multora dintre aceste obiective. |
3. Comisia stabilește criteriile tehnice de examinare menționate la alineatul (2) reunindu-le într-un singur act delegat, luând în considerare cerințele stabilite la articolul 14.
4. Comisia adoptă actul delegat menționat la alineatul (2) până la 1 iulie 2022, cu scopul de a asigura aplicarea acestuia la 31 decembrie 2022. [AM 47]
Articolul 12
Daune semnificative aduse obiectivelor de mediu
1. În sensul articolului 3 litera (b) , ținând seama de întregul său ciclu de viață , se consideră că o activitate economică aduce daune semnificative:
(a) |
atenuării schimbărilor climatice în cazul în care activitatea respectivă generează emisii semnificative de gaze cu efect de seră; |
(b) |
adaptării la schimbările climatice în cazul în care activitatea respectivă duce la creșterea efectului negativ al schimbărilor climatice actuale și preconizate, pentru mediul natural și construit în care această activitate are loc și în afara acestuia; |
(c) |
utilizării durabile și protecției resurselor de apă și a celor marine, în cazul în care activitatea respectivă este nocivă într-o măsură semnificativă pentru starea bună a apelor Uniunii, inclusiv a apelor dulci, a apelor de tranziție și a apelor de coastă, sau pentru o stare ecologică bună a apelor marine ale Uniunii , în conformitate cu Directiva 2000/60/CE și cu Directiva 2008/56/CE de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei ; |
(d) |
economiei circulare și prevenirii generării de deșeuri și reciclării acestora, în cazul în care activitatea respectivă duce la ineficiențe semnificative în utilizarea directă sau indirectă a materialelor în una sau mai multe și resurselor, cum ar fi energia din surse neregenerabile, materiile prime, apa și solul, în diferite etape ale ciclului de viață al produselor, inclusiv ineficiențe legate de caracteristicile destinate să limiteze durata de viață a produselor, inclusiv în ceea ce privește durabilitatea ori potențialul produselor de a fi reparate, optimizate, reutilizate sau reciclate; sau în cazul în care activitatea respectivă duce la o creștere semnificativă a generării, a incinerării sau a eliminării deșeurilor; |
(e) |
prevenirii și controlului poluării în cazul în care activitatea respectivă duce la o creștere semnificativă a emisiilor de poluanți în aer, apă și sol în comparație cu situația existentă înainte de demararea acestei activități; |
(f) |
ecosistemelor sănătoase, în cazul în care activitatea respectivă este nocivă într-o măsură semnificativă pentru starea bună și reziliența ecosistemelor , inclusiv pentru biodiversitate și utilizarea solului . |
1a. La evaluarea unei activități economice pe baza criteriilor menționate la literele (a)-(f), se ține seama de impactul activității în sine asupra mediului, precum și de produsele și serviciile furnizate de activitatea respectivă pe durata întregului lor ciclu de viață și, dacă este necesar, de-a lungul întregului lanț valoric. [AM 48 și 101]
Articolul 13
Garanții minime
Garanțiile minime menționate la articolul 3 litera (c) sunt proceduri aplicate de întreprinderea care desfășoară o activitate economică pentru a asigura respectarea orientărilor OCDE privind întreprinderile multinaționale și a Principiilor directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului, inclusiv a principiilor și a drepturilor stabilite în cele opt convenții fundamentale identificate în Declarația cu privire la principiile și drepturile fundamentale la locul de muncă a Organizației Internaționale a Muncii și anume: dreptul de a nu fi supus muncii forțate, libertatea de asociere, dreptul lucrătorilor de se organiza, dreptul la negociere colectivă, egalitatea de remunerare între bărbați și femei pentru munca având o valoare egală, nediscriminarea în ceea ce privește oportunitățile și tratamentul legate de ocuparea forței de muncă și exercitarea profesiei, precum și dreptul de a nu fi supus exploatării prin muncă a copiilor în Carta internațională a drepturilor omului .
Până la 31 decembrie 2021, Comisia realizează o evaluare a impactului privind consecințele și oportunitatea revizuirii prezentului regulament pentru a include respectarea altor garanții minime pe care întreprinderea care desfășoară o activitate economică trebuie să le respecte pentru a stabili dacă activitatea economică respectivă este durabilă din punctul de vedere al mediului.
Comisia este abilitată să completeze prezentul articol printr-un act delegat care să precizeze criteriile care permit să se determine dacă cerințele prevăzute la prezentul articol sunt respectate. Atunci când elaborează actul delegat menționat la prezentul articol, Comisia ia în considerare principiile enumerate la alineatele (1) și (2). Comisia adoptă actul delegat până la 31 decembrie 2020. [AM 49, 70, 72 și 93]
Articolul 14
Cerințe pentru criteriile tehnice de examinare
1. Criteriile tehnice de examinare adoptate în conformitate cu articolul 6 alineatul (2), articolul 7 alineatul (2), articolul 8 alineatul (2), articolul 9 alineatul (2), articolul 10 alineatul (2) și articolul 11 alineatul (2):
(-a) |
se bazează pe indicatori armonizați care măsoară impactul asupra mediului, pe baza unei evaluări armonizate a ciclului de viață; |
(a) |
identifică cele mai relevante contribuții potențiale pentru obiectivul de mediu vizat, având în vedere nu doar impactul pe termen scurt al unei anumite activități economice, ci și impactul aceleiași activități pe termen mai lung; |
(b) |
precizează cerințele minime care trebuie îndeplinite pentru a evita daune semnificative la adresa oricăruia dintre obiectivele de mediu relevante; |
(c) |
sunt calitative sau cantitative sau ambele și conțin praguri, acolo unde este posibil; |
(d) |
atunci când este cazul, se bazează pe sistemele de etichetare și de certificare ale Uniunii, pe metodologiile Uniunii pentru evaluarea amprentei de mediu și pe sistemele de clasificare statistică ale Uniunii și țin seama de orice eventual act legislativ relevant existent al Uniunii; recunosc competența statelor membre; |
(e) |
se bazează pe dovezi științifice concludente și țin seama, acolo unde este cazul, de aderă la principiul precauției consacrat la articolul 191 din TFUE; |
(f) |
țin seama de impactul asupra mediului al activității economice în sine, precum și de produsele și serviciile furnizate de activitatea economică respectivă, în special prin luarea în considerare a producției, utilizării și scoaterii pe parcursul întregului lor ciclu de viață și, dacă este cazul, a întregului lanț valoric , luând în considerare producerea lor, de la procesarea materiilor prime până la produsul final, utilizarea, scoaterea din uz și reciclarea acestora; |
(fa) |
iau în considerare costul inacțiunii, în conformitate cu Cadrul de la Sendai pentru reducerea riscurilor de dezastre 2015-2030; |
(g) |
țin seama de natura și de amploarea activității economice și de eventualitatea în care o activitate s-ar afla în faza de tranziție către o configurație și/sau o funcționare durabile, prin proiecte de cercetare și inovare, calendare precise și modalități pentru realizarea acestei tranziții ; |
(h) |
țin seama de impactul potențial asupra lichidității de pe piață, de riscul ca anumite tipuri de active să se deprecieze ca urmare a pierderii din valoare cauzate de tranziția la o economie mai durabilă, precum și de riscul de a crea stimulente inconsecvente; |
(ha) |
sunt ușor de aplicat și permit evitarea sarcinii administrative inutile din perspectiva conformității; |
(i) |
acoperă toate activitățile economice relevante din cadrul unui anumit sector macroeconomic și se asigură că activitățile respective sunt tratate în mod egal în ceea ce privește riscurile acestora legate de durabilitate, atunci când contribuie în mod egal egală măsură la îndeplinirea unuia sau mai multor obiective legate de mediu și nu afectează în mod semnificativ celelalte obiective de mediu menționate la articolele 3 și 12 , pentru a evita denaturarea concurenței pe piață; |
(j) |
sunt stabilite astfel încât să faciliteze verificarea respectării acestor criterii, ori de câte ori este posibil. |
2. Criteriile tehnice de examinare menționate la alineatul (1) cuprind, de asemenea, criterii bazate pe indicatori pentru activități legate de tranziția către o energie curată, către un nivel net de emisii de gaze cu efect de seră egal cu zero, în special eficiența energetică și energia din surse regenerabile, în măsura în care acestea contribuie în mod substanțial la oricare dintre obiectivele de mediu.
2a. Criteriile tehnice de examinare garantează faptul că activitățile generatoare de energie care utilizează combustibili fosili solizi nu sunt considerate activități economice durabile din punctul de vedere al mediului.
2b. Criteriile tehnice de examinare garantează că activitățile economice care contribuie la dependența de carbon nu sunt considerate activități economice durabile din punctul de vedere al mediului.
2c. Criteriile tehnice de examinare garantează faptul că activitățile generatoare de energie care produc deșeuri neregenerabile nu sunt considerate activități economice durabile din punctul de vedere al mediului.
3. Criteriile tehnice de examinare menționate la alineatul (1) cuprind, de asemenea, criterii pentru activități legate de trecerea la o mobilitate curată sau neutră din punct de vedere climatic, inclusiv prin transferul modal, măsuri de eficientizare și combustibili alternativi, în măsura în care aceste măsuri contribuie în mod semnificativ la oricare dintre obiectivele de mediu.
3a. În cazul în care este evident că majoritatea întreprinderilor care desfășoară o activitate economică specifică au inițiat un proces de transformare sustenabilă a acestei activități, criteriile de examinare pot lua în considerare acest lucru. Acest proces poate fi demonstrat prin eforturi susținute de cercetare și dezvoltare, prin proiecte mari de investiții în tehnologii noi și mai sustenabile sau prin planuri de tranziție concrete, cel puțin în etapele inițiale ale punerii în aplicare.
4. Comisia revizuiește periodic criteriile de examinare menționate la alineatul (1) și, dacă este cazul, modifică actele delegate adoptate în conformitate cu prezentul regulament, în conformitate cu evoluțiile științifice și tehnologice. [AM 50, 73, 74, 75 și 104]
Articolul 15
Platforma privind finanțarea durabilă
1. Comisia instituie o platformă privind finanțarea durabilă a cărei componență asigură echilibrul , o gamă largă de opinii și egalitatea de gen. Ea este alcătuită , în mod echilibrat, din reprezentanți ai următoarelor grupuri :
(a) |
reprezentanți ai următoarelor organisme :
|
(b) |
experți reprezentând experții care reprezintă părțile interesate private relevante , inclusiv actorii financiari și nefinanciari de pe piață și sectoarele de activitate care reprezintă industriile relevante ; |
(ba) |
experții care reprezintă societatea civilă, inclusiv cei care au competențe în domeniul mediului, social, al muncii și al guvernanței; |
(c) |
experți numiți cu titlu personal care dețin cunoștințe și experiență dovedite în domeniile reglementate de prezentul regulament experții care reprezintă mediul academic, inclusiv universitățile, institutele de cercetare și grupurile de reflecție, precum și cei care au competențe globale. |
1a. Experții menționați la literele (b) și (c) sunt numiți în conformitate cu articolul 237 din Regulamentul financiar și posedă cunoștințe și experiență dovedite în domeniile care intră sub incidența prezentului regulament, în special sustenabilitatea în sectorul financiar.
1b. Parlamentul European și Consiliul sunt informate în mod corespunzător și în timp util cu privire la procedura de selecție a experților pentru Platformă.
2. Platforma privind finanțarea durabilă:
(-a) |
consiliază Comisia cu privire la stabilirea indicatorilor armonizați menționați la articolul 14 alineatul (1) litera (-a), precum și cu privire la eventuala necesitate de a-i actualiza; în acest scop, se bazează pe activitatea entităților și a inițiativelor relevante, în special pe cadrul de monitorizare pentru economia circulară. |
(a) |
consiliază Comisia cu privire la criteriile tehnice de examinare menționate la articolul 14, precum și cu privire la eventuala necesitate de a actualiza criteriile respective; |
(b) |
analizează impactul criteriilor tehnice de examinare pe baza datelor și cercetărilor științifice disponibile, în ceea ce privește costurile și beneficiile potențiale ale aplicării acestora; |
(c) |
sprijină Comisia să analizeze cererile din partea părților interesate privind elaborarea sau revizuirea criteriilor tehnice de examinare pentru o anumită activitate economică , pe baza datelor și cercetărilor științifice disponibile; concluziile acestor analize se publică în timp util pe site-ul internet al Comisiei; |
(d) |
consiliază Comisia la cererea Comisiei sau a Parlamentului European, consiliază aceste instituții cu privire la gradul de adecvare a criteriilor tehnice de examinare pentru eventuale noi utilizări; |
(da) |
consiliază Comisia, în cooperare cu EFRAG, cu privire la elaborarea de standarde contabile în materie de durabilitate și de standarde integrate de raportare pentru întreprinderi și participanții la piața financiară, inclusiv prin revizuirea Directivei 2013/34/UE. |
(e) |
monitorizează , la nivelul UE și al statelor membre, tendințele privind fluxurile de capital care provin din activități economice cu un impact negativ asupra durabilității mediului și îndreptate către investiții durabile , pe baza datelor și cercetărilor științifice disponibile, și raportează periodic Comisiei în acest sens; |
(f) |
consiliază Comisia cu privire la eventuala necesitate de a modifica prezentul regulament , în special în ceea ce privește relevanța și calitatea datelor, precum și în ceea ce privește metodele de reducere a sarcinii administrative; |
(fa) |
contribuie la evaluarea și dezvoltarea unor reglementări și politici în materie de finanțe sustenabile, inclusiv chestiuni legate de coerența între politici; |
(fb) |
asistă Comisia în definirea unor posibile obiective sociale. |
2a. Pentru îndeplinirea acestor sarcini, platforma ține seama în mod corespunzător de datele și cercetările științifice relevante. Ea poate desfășura consultări publice pentru a reuni opiniile părților interesate cu privire la aspecte specifice care țin de competența sa.
3. Platforma privind finanțarea durabilă este prezidată de către Comisie și constituită în conformitate cu normele orizontale ale Comisiei aplicabile grupurilor de experți. Comisia publică analizele, deliberările, rapoartele și procesele-verbale ale platformei pe site-ul său internet. [AM 51]
Articolul 16
Exercitarea delegării
1. Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute la prezentul articol.
2. Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 4 alineatul (3), articolul 6 alineatul (2), articolul 7 alineatul (2), articolul 8 alineatul (2), articolul 9 alineatul (2), articolul 10 alineatul (2) și articolul 11 alineatul (2) se conferă Comisiei pe o perioadă nedeterminată de la [data intrării în vigoare a prezentului regulament].
3. Delegarea de competențe menționată la alineatul (2) poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare.
4. Înainte de adoptarea unui act delegat, Comisia consultă experții desemnați de fiecare stat membru în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare. În cadrul pregătirii actelor delegate, Comisia organizează consultări corespunzătoare cu privire la opțiunile de politică propuse, precum și evaluări ale acestora.
5. De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.
6. Un act delegat adoptat în temeiul articolului 4 alineatul (3), al articolului 6 alineatul (2), al articolului 7 alineatul (2), al articolului 8 alineatul (2), al articolului 9 alineatul (2), al articolului 10 alineatul (2), al articolului 11 alineatul (2), articolului 12 alineatul (2) și articolului 13 alineatul (3) intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici sau Consiliul nu au formulat obiecțiuni a exprimat nicio obiecție în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul actului respectiv Parlamentului European și Consiliu Consiliului sau în cazul în care, înaintea expirării dacă , înainte de expirarea termenului respectiv, atât Parlamentul European , cât și Consiliul au informat informează Comisia că nu vor formula obiecțiuni obiecții . Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului. [AM 52]
Capitolul III
Dispoziții finale
Articolul 17
Clauza de reexaminare
1. Până la 31 decembrie 2021 și, ulterior, o dată la trei ani, Comisia publică un raport privind aplicarea și impactul prezentului regulament. Respectivul raport evaluează următoarele:
(a) |
progresele înregistrate în punerea în aplicare a prezentului regulament în ceea ce privește elaborarea criteriilor tehnice de examinare bazate pe indicatori pentru activități economice durabile din punctul de vedere al mediului; |
(b) |
posibila necesitate de a revizui lista indicatorilor și criteriile stabilite în prezentul regulament pentru luarea în considerare a unei activități economice durabile din punctul de vedere al mediului pentru a facilita inovarea și tranziția sustenabilă ; |
(c) |
oportunitatea extinderii domeniului de aplicare al prezentului regulament pentru a cuprinde alte obiective de durabilitate, în special obiective sociale; |
(d) |
utilizarea definiției conceptului de „investiție durabilă din punctul de vedere al mediului ” și de „investiție cu impact negativ asupra mediului” în dreptul Uniunii și la nivelul statelor membre, inclusiv oportunitatea înființării revizuirii sau a creării unui mecanism suplimentar de verificare a conformității cu criteriile stabilite , bazat pe indicatorii stabiliți în prezentul regulament. |
(da) |
eficacitatea taxonomiei în ceea ce privește canalizarea investițiilor private către activități sustenabile. |
1a. Până la 31 decembrie 2021 și, ulterior, o dată la trei ani, Comisia revizuiește domeniul de aplicare al prezentului regulament în cazul în care el creează o sarcină administrativă excesivă sau în cazul în care datele necesare pentru participanții la piețele financiare sunt insuficient disponibile.
2. Raportul este transmis Rapoartele sunt transmise Parlamentului European și Consiliului. După caz, Comisia prezintă propuneri legislative însoțitoare. [AM 53 și 105]
Articolul 18
Intrarea în vigoare și aplicarea
1. Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
2. Se aplică articolele 3-13 din prezentul regulament:
(a) |
în ceea ce privește obiectivele de mediu prevăzute la articolul 5 alineatele (1) și (2), de la 1 iulie 2020; |
(b) |
în ceea ce privește obiectivele de mediu prevăzute la articolul 5 alineatele (4) și (5), de la 31 decembrie 2021; |
(c) |
în ceea ce privește obiectivele de mediu prevăzute la articolul 5 alineatele (3) și (6), de la 31 decembrie 2022. |
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la …,
Pentru Parlamentul European
Președintele
Pentru Consiliu
Președintele
(1) JO C 62, 15.2.2019, p. 103.
(3) Poziția Parlamentului European din 28 martie 2019.
(4) Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă (ONU 2015), consultabilă la adresa https://sustainabledevelopment.un.org/post2015/transformingourworld.
(5) COM(2016)0739.
(6) CO EUR 17, CONCL 5.
(7) Decizia (UE) 2016/1841 a Consiliului din 5 octombrie 2016 privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Acordului de la Paris adoptat în temeiul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (JO L 282, 19.10.2016, p. 4).
(8) Raportul final al Grupului de experți la nivel înalt al UE privind finanțarea durabilă, disponibil la adresa: https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/180131-sustainable-finance-final-report_en.pdf.
(9) COM(2018)0097.
(10) Decizia nr. 1386/2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 noiembrie 2013 privind un Program general al Uniunii de acțiune pentru mediu până în 2020 „O viață bună, în limitele planetei noastre” (JO L 354, 28.12.2013, p. 171).
(11) Regulamentul (UE) 2017/2396 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 decembrie 2017 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1316/2013 și (UE) 2015/1017 în ceea ce privește prelungirea duratei Fondului european pentru investiții strategice și introducerea unor îmbunătățiri tehnice ale fondului și ale Platformei europene de consiliere în materie de investiții (JO L 345, 27.12.2017, p. 34).
(12) Directiva 2009/147/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind conservarea păsărilor sălbatice (JO L 20, 26.1.2010, p. 7).
(13) Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (JO L 206, 22.7.1992, p. 7).
(14) Regulamentul (UE) nr. 1143/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 octombrie 2014 privind prevenirea și gestionarea introducerii și răspândirii speciilor alogene invazive (JO L 317, 4.11.2014, p. 35).
(15) Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social și Comitetul Regiunilor – Asigurarea noastră de viață, capitalul nostru natural: o strategie a UE în domeniul biodiversității pentru 2020 (COM(2011)0244).
(16) Directiva 91/676/CEE a Consiliului din 12 decembrie 1991 privind protecția apelor împotriva poluării cu nitrați proveniți din surse agricole (JO L 375, 31.12.1991, p. 1).
(17) Regulamentul (UE) nr. 511/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 aprilie 2014 privind măsurile de conformitate destinate utilizatorilor prevăzute în Protocolul de la Nagoya privind accesul la resursele genetice și împărțirea corectă și echitabilă a beneficiilor care rezultă din utilizarea acestora în Uniune (JO L 150, 20.5.2014, p. 59).
(18) Regulamentul (UE) nr. 995/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 octombrie 2010 de stabilire a obligațiilor care revin operatorilor care introduc pe piață lemn și produse din lemn (JO L 295, 12.11.2010, p. 23).
(19) Comunicare a Comisiei către Consiliu și Parlamentul European – Aplicarea reglementărilor forestiere, guvernare și schimburi comerciale (FLEGT) – Propunere pentru un plan de acțiune al UE (COM(2003)0251).
(20) Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social și Comitetul Regiunilor – Planul de acțiune al UE în materie de combatere a traficului cu specii sălbatice de faună și floră (COM(2016)0087).
(21) Regulamentul (CE) nr. 66/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 noiembrie 2009 privind eticheta UE ecologică (JO L 27, 30.1.2010, p. 1).
(22) Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 noiembrie 2009 privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit (EMAS) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 761/2001 și a Deciziilor 2001/681/CE și 2006/193/CE ale Comisiei (JO L 342, 22.12.2009, p. 1).
(23) Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social și Comitetul Regiunilor – Achiziții publice pentru îmbunătățirea condițiilor de mediu {SEC(2008) 2124} {SEC(2008) 2125} {SEC(2008) 2126} COM(2008)0400.
(24) 2013/179/UE: Recomandarea Comisiei din 9 aprilie 2013 privind utilizarea unor metode comune pentru măsurarea și comunicarea performanței de mediu pe durata ciclului de viață a produselor și organizațiilor (JO L 124, 4.5.2013, p. 1).
(25) Anexele 4 și 5 la Regulamentul (UE) nr. 538/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 aprilie 2014 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 691/2011 privind conturile economice de mediu europene (JO L 158, 27.5.2014, p. 113).
(26) Directiva 2001/42/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 iunie 2001 privind evaluarea efectelor anumitor planuri și programe asupra mediului (JO L 197, 21.7.2001, p. 30).
(27) Directiva 2011/92/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 decembrie 2011 privind evaluarea efectelor anumitor proiecte publice și private asupra mediului (JO L 26, 28.1.2012, p. 1).
(28) Directiva 2014/23/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind atribuirea contractelor de concesiune (JO L 94, 28.3.2014, p. 1).
(29) Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile publice și de abrogare a Directivei 2004/18/CE (JO L 94, 28.3.2014, p. 65).
(30) Directiva 2014/25/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile efectuate de entitățile care își desfășoară activitatea în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale și de abrogare a Directivei 2004/17/CΕ (JO L 94, 28.3.2014, p. 243).
(31) https://www.unpri.org/pri/what-are-the-principles-for-responsible-investment.
(32) COM(2018)0097.
(33) Directiva 2003/71/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 noiembrie 2003 privind prospectul care trebuie publicat în cazul unei oferte publice de valori mobiliare sau pentru admiterea valorilor mobiliare la tranzacționare și de modificare a Directivei 2001/34/CE (JO L 345, 31.12.2003, p. 64).
(34) Regulamentul (UE) 2017/1129 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 iunie 2017 privind prospectul care trebuie publicat în cazul unei oferte publice de valori mobiliare sau al admiterii de valori mobiliare la tranzacționare pe o piață reglementată, și de abrogare a Directivei 2003/71/CE (JO L 168, 30.6.2017, p. 12).
(35) Regulamentul (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind un mecanism de monitorizare și de raportare a emisiilor de gaze cu efect de seră, precum și de raportare, la nivel național și al Uniunii, a altor informații relevante pentru schimbările climatice și de abrogare a Deciziei nr. 280/2004/CE (JO L 165, 18.6.2013, p. 13).
(36) Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive (JO L 312, 22.11.2008, p. 3).
(37) Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 de instituire a unui cadru de acțiune comunitară în domeniul politicii privind mediul marin (Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin”) (JO L 164, 25.6.2008, p. 19-40).
(38) Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (JO L 327, 22.12.2000, p. 1).
(39) Directiva 91/271/CEE a Consiliului din 21 mai 1991 privind tratarea apelor urbane reziduale (JO L 135, 30.5.1991, p. 40).
(40) Directiva 98/83/CE a Consiliului din 3 noiembrie 1998 privind calitatea apei destinate consumului uman (JO L 330, 5.12.1998, p. 32).
(41) Decizia (UE) 2017/848 a Comisiei din 17 mai 2017 de stabilire a unor criterii și standarde metodologice privind starea ecologică bună a apelor marine și a specificațiilor și metodelor standardizate de monitorizare și evaluare, precum și de abrogare a Deciziei 2010/477/UE (JO L 125, 18.5.2017, p. 43).