This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52014DC0415
Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on Latvia’s 2014 national reform programme and delivering a Council opinion on Latvia’s 2014 stability programme
Recomandare de RECOMANDARE A CONSILIULUI privind Programul național de reformă al Letoniei pentru 2014 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Letoniei pentru 2014
Recomandare de RECOMANDARE A CONSILIULUI privind Programul național de reformă al Letoniei pentru 2014 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Letoniei pentru 2014
/* COM/2014/0415 final */
Recomandare de RECOMANDARE A CONSILIULUI privind Programul național de reformă al Letoniei pentru 2014 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Letoniei pentru 2014 /* COM/2014/0415 final - 2014/ () */
Recomandare de RECOMANDARE A CONSILIULUI privind Programul național de
reformă al Letoniei pentru 2014
și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al
Letoniei pentru 2014 CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea
Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și
articolul 148 alineatul (4), având în vedere Regulamentul (CE)
nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea
supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și
coordonarea politicilor economice[1],
în special articolul 5 alineatul (2), având în vedere recomandarea Comisiei Europene[2], având în vedere rezoluțiile Parlamentului
European[3], având în vedere concluziile Consiliului
European, având în vedere avizul Comitetului pentru
ocuparea forței de muncă, având în vedere avizul Comitetului economic și
financiar, având în vedere avizul Comitetului pentru
protecție socială, având în vedere avizul Comitetului pentru
politică economică, întrucât: (1)
La 26 martie 2010, Consiliul
European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru
creștere economică și ocuparea forței de muncă,
Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor
economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni
în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și
de competitivitate al Europei. (2)
La 13 iulie 2010, Consiliul a
adoptat, pe baza propunerilor Comisiei, o recomandare privind orientările
generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii
(2010-2014), iar la 21 octombrie 2010 a adoptat o decizie privind
orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale
statelor membre, care formează împreună „orientările integrate”.
Statele membre au fost invitate să țină seama de
orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a
forței de muncă aplicate la nivel național. (3)
La 29 iunie 2012, șefii de stat
sau de guvern au convenit asupra unui Pact pentru creștere economică și
locuri de muncă, prin care se oferă un cadru coerent de acțiune
la nivel național, precum și la nivelul UE și al zonei euro, și
care utilizează toate pârghiile, instrumentele și politicile posibile.
Aceștia au stabilit acțiunile care trebuie întreprinse la nivelul
statelor membre, exprimându-și în special angajamentul deplin față
de îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020 și față
de punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări. (4)
La 9 iulie 2013, Consiliul a adoptat o
recomandare privind Programul național de reformă al Letoniei pentru
2013 și a emis avizul cu privire la Programul actualizat de convergență
al Letoniei pentru perioada 2012-2016. (5)
La 13 noiembrie 2013, Comisia a
adoptat analiza anuală a creșterii[4],
care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea
politicilor economice din 2014. În aceeași zi, Comisia a adoptat, în baza
Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de
alertă[5],
în care nu a identificat Letonia ca fiind unul dintre statele membre pentru care
urma să se efectueze un bilanț aprofundat. (6)
La 20 decembrie 2013, Consiliul
European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității
financiare, a consolidării finanțelor publice și a acțiunilor
de promovare a creșterii economice. Consiliul European a evidențiat
că este necesar să se continue consolidarea bugetară într-un mod
diferențiat și favorabil creșterii economice, să fie
restabilite condițiile normale de creditare a economiei, să se
promoveze creșterea economică și competitivitatea, să se
combată șomajul și consecințele sociale ale crizei și
să se modernizeze administrația publică. (7)
La 29 aprilie 2014, Letonia și-a prezentat
Programul național de reformă pentru 2014, iar la 30 aprilie 2014
Programul de stabilitate pentru 2014. Pentru a se ține seama de
legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în
același timp. (8)
Obiectivul strategiei bugetare prezentate în
Programul de stabilitate pentru 2014 constă în reducerea treptată a
deficitului global și în menținerea unui sold structural care să
fie în concordanță cu obiectivul pe termen mediu atunci când se ia în
considerare abaterea temporară permisă de la obiectivul pe termen
mediu, având în vedere impactul reformei sistemice a pensiilor. Programul a
modificat obiectivul pe termen mediu de la -0,5 % la -1,0 %; noul obiectiv pe
termen mediu reflectă obiectivele Pactului de stabilitate și de creștere.
Traiectoria preconizată a soldului global menționat în programul
Letoniei presupune o deteriorare treptată a soldului structural (recalculat),
situându-se totuși în limitele marjei permise de punerea în aplicare a
reformei pensiilor. Luând în considerare abaterea permisă de la obiectivul
pe termen mediu, deficitul structural preconizat respectă cerința
prevăzută de pact până în 2016. Cu toate acestea, majorarea
preconizată a deficitului structural recalculat în 2017 conduce la o
abatere de la calea de ajustare necesară pentru îndeplinirea obiectivului
pe termen mediu. În ansamblu, strategia bugetară prezentată în
program respectă, în mare parte, cerințele Pactului de stabilitate și
de creștere. Se estimează că datoria publică va rămâne
cu mult sub nivelul de 60 % din PIB pe întreaga perioadă a programului,
scăzând la 31 % din PIB până în 2017. Scenariul macroeconomic pe care
se întemeiază previziunile bugetare din program, care nu a fost aprobat
oficial de o instituție independentă, este plauzibil. Se
estimează că ritmul creșterii economice va rămâne la
aproximativ 4 % pe an pe durata programului și se preconizează creșteri
de preț moderate. Scenariul bugetar al programului preconizează un
declin brusc al ponderii veniturilor și cheltuielilor publice în PIB,
reflectând mai multe măsuri de reducere a veniturilor adoptate pentru
limitarea planificată a cheltuielilor. Cererea crescută în privința
cheltuielilor din mai multe domenii de politică reprezintă un risc
pentru previziunile din program referitoare la reducerea cheltuielilor.
Previziunile Comisiei din primăvara anului 2014 arată că, deși
politica bugetară respectă în 2014 cerința prevăzută de
pact, în 2015 există un risc de abatere de la aceasta. În temeiul
Regulamentului (CE) nr. 1466/97 al Consiliului, pe baza propriei
evaluări a programului și pe baza previziunilor Comisiei, Consiliul
consideră că, în 2014, abaterea deficitului structural de la
obiectivul pe termen mediu reflectă impactul reformei sistemice a
pensiilor, în timp ce în 2015 există un risc de abatere de la calea de
ajustare necesară. (9)
Letonia a luat măsuri în vederea reducerii
sarcinii fiscale pentru persoanele cu venituri salariale mici și pentru
familiile care au persoane în întreținere și a majorării
impozitelor pe proprietate și a taxelor de mediu, însă nivelul și
structura acestor taxe și impozite nu afectează suficient
comportamentul operatorilor economici, în timp ce există în continuare
anumite subvenții dăunătoare mediului. Deși autoritățile
au făcut unele progrese privind îmbunătățirea
respectării obligațiilor fiscale și reducerea ponderii
activității economice nedeclarate, în special prin îmbunătățirea
evaluării riscurilor și înăsprirea sancțiunilor aplicate în
cazul comportamentului fraudulos, există în continuare provocări în
combaterea fraudei și a evaziunii fiscale. În special, deși
reprezintă un procent semnificativ din impozitele generale, veniturile din
impozitul pe consum au un mare potențial de creștere dacă
respectarea obligațiilor fiscale este îmbunătățită. (10)
În ciuda unui plan de reformă, care inițial
a fost ambițios, a învățământului superior, Letonia nu a
înregistrat progrese în ceea ce privește instituirea unui sistem de
acreditare aprobat la nivel internațional, planul de a introduce un nou
model de finanțare este incert, consolidarea instituțiilor de
învățământ superior a fost fragilizată, iar restricțiile
în utilizarea limbilor străine au rămas neschimbate. Aceasta s-a
întâmplat în ciuda faptului că există o mare marjă de
manevră pentru reformarea sistemului de învățământ
superior, care este prea amplu în raport cu populația în scădere,
oferă prea multe programe de studiu diferite și prezintă un
interes limitat pentru studenții și cadrele didactice din
străinătate. Rezultatele primei evaluări independente a
institutelor de cercetare arată că numai 10 % din instituțiile
evaluate pot fi considerate drept centre de cercetare de înalt nivel internațional.
Mai mult, Letonia a înregistrat o intensitate a activității de
C&D de numai 0,66 % din PIB în 2012 și nu este în grafic în ceea ce
privește atingerea obiectivului prevăzut în cadrul Strategiei Europa
2020 de a dedica 1,5 % din PIB cercetării și dezvoltării. (11)
Letonia a înregistrat progrese în combaterea șomajului,
al cărui nivel a scăzut considerabil. Cu toate acestea, nivelul șomajului
în rândul tinerilor este încă relativ ridicat și sunt necesare
măsuri de sensibilizare adresate tinerilor neînregistrați care nu
desfășoară o activitate profesională. Deși Letonia a
luat măsuri pentru a aborda neconcordanța de competențe și
calitatea învățământului profesional, aceste măsuri
necesită încă atenție, în special în ceea ce privește
îmbunătățirea calității stagiilor de ucenicie și
dezvoltarea unor orientări profesionale cuprinzătoare. Sfera
politicilor active în domeniul pieței forței de muncă este în
continuare limitată și depinde în prea mare măsură de
lucrările publice. (12)
Sărăcia în rândul persoanelor în
vârstă de muncă este în continuare foarte ridicată în Letonia.
Letonia a luat unele măsuri pentru a reforma asistența socială și
a finalizat o evaluare la scară largă a sistemului de asigurări
sociale, care a furnizat o temelie solidă pentru realizarea unei reforme
bazate pe date concrete. Letonia a crescut semnificativ nivelul diferitelor
prestații sociale pentru copii și a majorat pragurile neimpozabile
ale impozitului pe venitul persoanelor fizice care se află în întreținere.
Cu toate acestea, eficacitatea protecției sociale în ceea ce privește
reducerea sărăciei este în continuare slabă, iar crearea unui
sistem de protecție socială eficace rămâne o problemă. În
general, o parte importantă din populație este expusă riscului
de sărăcie sau de excluziune socială, iar în cazul copiilor
această pondere este chiar mai ridicată. Familiile cu copii, șomerii,
persoanele cu handicap și persoanele care locuiesc în zone rurale sunt
expuse unui risc foarte ridicat de sărăcie și de excluziune
socială. Ca procent din PIB, cheltuielile Letoniei cu protecția
socială sunt cele mai scăzute din UE. Accesul la serviciile de
sănătate este limitat din cauza costurilor, inclusiv din cauza ratei
ridicate de plăți directe și a plăților informale,
acestea fiind predominante, ceea ce face ca o mare parte a populației
să nu își poată satisface nevoile legate de sănătate.
Există o mare marjă de manevră pentru a spori eficiența
sistemului, pentru a asigura o finanțare eficace din punctul de vedere al
costurilor și pentru a promova activități de prevenire a
bolilor. (13)
Letonia a înregistrat unele progrese în privința
deschiderii către concurență a pieței sale de energie
electrică, deschidere care va fi extinsă asupra sectorului
gospodăriilor la începutul anului 2015. În luna iunie 2013, Letonia a aderat
la piața regională Nord Pool Spot de contractare a energiei electrice
din zona Scandinavia-Marea Baltică. Este necesară consolidarea în
continuare a interconexiunilor cu piața UE a energiei, întrucât în prezent
Letonia este dependentă de importuri, iar conexiunea electrică
transfrontalieră cu Estonia este în mare parte saturată. Prin urmare,
dezvoltarea unei infrastructuri este esențială, Letonia
confruntându-se cu probleme majore în acoperirea deficiențelor în materie
de infrastructură. S-au înregistrat, de asemenea, unele progrese în
sectorul gazelor naturale, întrucât parlamentul a aprobat modificări la
legea energiei, care prevăd deschiderea treptată a pieței
gazelor, începând din aprilie 2014; cu toate acestea, deschiderea totală a
pieței a fost amânată până în 2017. Letonia a prezentat un mix
echilibrat de măsuri de politică destinate economiilor de energie
pentru principalele sectoare ale economiei, iar în anii viitori, peste 70 % din
economiile de energie vor fi generate în sectorul clădirilor. Totuși,
eficiența în domeniul transporturilor, al clădirilor și al
sistemelor de încălzire trebuie îmbunătățită în
continuare. (14)
Letonia a adoptat măsuri semnificative pentru
a îmbunătăți capacitatea sistemului judiciar de a reduce
numărul de cauze nesoluționate și durata procedurilor. Cu toate
acestea, numărul mare de cauze judiciare nesoluționate
reprezintă în continuare o amenințare pentru întreprinderi și
trebuie finalizate reformele menite să îmbunătățească
eficiența și calitatea sistemului judiciar, inclusiv în materie de
insolvență, mediere și arbitraj. Letonia a propus reforme ambițioase
ale administrației publice, însă implementarea acestora este
lentă și nu se aplică administrațiilor locale, iar reforma
întreprinderilor deținute de stat a fost amânată în mod semnificativ.
Este necesar să se aducă modificări legii concurenței
pentru a acorda Consiliului Concurenței o mai mare independență
instituțională și financiară de a interveni în mod eficace
împotriva acțiunilor organismelor publice și private care restrâng
concurența. (15)
În contextul semestrului european, Comisia a
efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Letoniei și
a evaluat Programul de stabilitate și Programul național de
reformă al acestei țări. Comisia a ținut seama nu numai de
relevanța acestora pentru o politică bugetară și
socioeconomică sustenabilă în Letonia, ci și de conformitatea
acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de
a consolida guvernanța economică globală a Uniunii Europene prin
oferirea unei contribuții a UE la deciziile naționale viitoare.
Recomandările formulate de Comisie în cadrul semestrului
european se reflectă în recomandările 1-5 de mai jos. (16)
Prin prisma acestei evaluări, Consiliul a
examinat Programul de stabilitate al Letoniei, iar avizul[6] său se
reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos. (17)
În contextul semestrului european, Comisia a
efectuat și o analiză a politicii economice a zonei euro în ansamblul
său. Pe baza acestei analize, Consiliul a formulat recomandări
specifice adresate statelor membre a căror monedă este euro. Letonia
ar trebui să vegheze la punerea în aplicare integrală și în timp
util și a acestor recomandări, RECOMANDĂ ca, în perioada
2014-2015, Letonia să întreprindă acțiuni astfel încât: 1. Să își mențină o poziție bugetară
solidă în 2014 și să își consolideze strategia
bugetară începând din 2015, asigurându-se că abaterea de la
obiectivul pe termen mediu rămâne limitată la impactul reformei
sistemice a pensiilor. Să își continue eforturile de a reduce mai mult
sarcina fiscală asupra persoanelor cu venituri salariale mici, prin
orientarea acesteia către impozitele pe proprietate și către
taxele de mediu, care să fie mai favorabile creșterii economice, prin
întărirea respectării obligațiilor fiscale și prin îmbunătățirea
colectării impozitelor. 2. Să
accelereze implementarea reformei învățământului superior, în
special prin instituirea unei agenții independente de acreditare și a
unui model de finanțare care recompensează calitatea. Să
furnizeze orientări profesionale la toate nivelurile educaționale,
să amelioreze calitatea învățământului și a
formării profesionale, inclusiv prin încurajarea urmării unor stagii
de ucenicie, și să facă progrese privind capacitatea de inserție
profesională a tinerilor, inclusiv prin adoptarea unor măsuri
adresate tinerilor neînregistrați care nu sunt încadrați profesional și
nu urmează niciun program educațional sau de formare. Să adopte
măsuri în favoarea unui sistem de cercetare mai integrat și mai
cuprinzător, inclusiv prin concentrarea finanțării asupra
institutelor de cercetare competitive la nivel internațional. 3. Să
reformeze în continuare asistența socială și finanțarea
acesteia pentru a asigura o mai bună acoperire, un grad de adecvare a
prestațiilor, o activare consolidată și servicii sociale
specifice. Să extindă sfera de acoperire a politicilor active în
domeniul pieței forței de muncă. Să îmbunătățească
eficacitatea din punctul de vedere al costurilor, calitatea și
accesibilitatea sectorului serviciilor de sănătate. 4. Să
accelereze dezvoltarea interconexiunilor în domeniul gazelor și al
energiei electrice cu statele membre vecine pentru a diversifica sursele de
energie și a promova concurența printr-o mai bună integrare a
piețelor energiei din zona Mării Baltice. Să își continue
eforturile de îmbunătățire a eficienței energetice în
domeniul transporturilor, al clădirilor și al sistemelor de
încălzire. 5. Să
finalizeze reformele judiciare, inclusiv reformele în curs ale cadrelor în
materie de insolvență, mediere și arbitraj pentru a asigura un
mediu juridic mai favorabil întreprinderilor și consumatorilor. Să
accelereze reformele administrației publice, inclusiv prin implementarea
unei reforme a gestionării întreprinderilor deținute de stat și
prin consolidarea independenței instituționale și financiare a
Consiliului Concurenței. Adoptată la Bruxelles, Pentru
Consiliu, Președintele [1] JO L 209, 2.8.1997, p. 1. [2] COM(2014) 415 final. [3] P7_TA(2014)0128 și P7_TA(2014)0129. [4] COM(2013) 800 final. [5] COM(2013) 790 final. [6] Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din
Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.