EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52013SC0034
COMMISSION STAFF WORKING DOCUMENT EXECUTIVE SUMMARY OF THE IMPACT ASSESSMENT Accompanying the document PRODUCT SAFETY AND MARKET SURVEILLANCE PACKAGE A proposal for a Regulation of the European Parliament and the Council on consumer product safety and a proposal for a Regulation of the European Parliament and of the Council on market surveillance for products
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI REZUMAT AL EVALUĂRII IMPACTULUI Care însoțește documentul PACHETUL PRIVIND SIGURANŢA PRODUSELOR ŞI SUPRAVEGHEREA PIEŢEI O propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind siguranța produselor de consum și o propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind supravegherea pe piață a produselor
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI REZUMAT AL EVALUĂRII IMPACTULUI Care însoțește documentul PACHETUL PRIVIND SIGURANŢA PRODUSELOR ŞI SUPRAVEGHEREA PIEŢEI O propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind siguranța produselor de consum și o propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind supravegherea pe piață a produselor
/* SWD/2013/034 final */
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI REZUMAT AL EVALUĂRII IMPACTULUI Care însoțește documentul PACHETUL PRIVIND SIGURANŢA PRODUSELOR ŞI SUPRAVEGHEREA PIEŢEI O propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind siguranța produselor de consum și o propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind supravegherea pe piață a produselor /* SWD/2013/034 final */
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI REZUMAT AL EVALUĂRII IMPACTULUI Care însoțește documentul PACHETUL PRIVIND SIGURANŢA
PRODUSELOR ŞI SUPRAVEGHEREA PIEŢEI O propunere de regulament al
Parlamentului European și al Consiliului privind siguranța produselor
de consum și o propunere de regulament al Parlamentului European și
al Consiliului privind supravegherea pe piață a produselor 1. Rezumatul descrierii problemei,
subsidiaritate și obiective 1.1. Contextul politic Libera circulație a produselor de consum
sigure și conforme este unul dintre principiile fundamentale ale Uniunii
Europene. Acest principiu constituie un pilon important al pieței unice
și permite consumatorilor și întreprinderilor să cumpere sau
să vândă produse într-un alt stat membru. Evaluarea impactului vizează produsele
fabricate nealimentare care sunt supuse normelor de armonizare ale UE pentru
anumite categorii de produse sau Directivei 2001/95/CE privind siguranța
generală a produselor (denumită în continuare „directiva privind siguranța
generală a produselor”), aplicabile produselor de consum. Acest set de
norme ale UE a instituit cerințe privind siguranța produselor pentru
un număr mare de produse, celelalte categorii de produse fiind
reglementate de dispozițiile privind libera circulație din tratat și
de principiul recunoașterii reciproce. Supravegherea eficace a pieței ar trebui
să permită identificarea produselor nesigure sau periculoase,
împiedicarea comercializării lor sau retragerea lor de pe piață,
precum și sancționarea operatorilor lipsiți de scrupule sau care
încalcă legea. Ea ar trebui să acționeze și ca un important
factor de descurajare. În cadrul pieței unice în care produsele
circulă liber, supravegherea pieței trebuie să fie extrem de
coordonată și să permită o reacție rapidă pe un
teritoriu întins. Cu toate acestea, supravegherea pieței nu a
ținut pasul cu evoluția cadrului de reglementare al Uniunii Europene.
În ultimul deceniu, s-au făcut progrese prin punerea în aplicare a
directivei privind siguranța generală a produselor, care trebuia
să fie transpusă până la 15 ianuarie 2004, și prin intrarea
în vigoare, la 1 ianuarie 2010, a Regulamentului (CE) nr. 765/2008 de stabilire
a cerințelor de acreditare și supraveghere a pieței în ceea ce privește
comercializarea produselor. Aceste instrumente juridice, împreună cu
normele de supraveghere a pieței din cadrul legislației sectoriale de
armonizare a Uniunii, oferă în prezent un temei juridic la nivelul UE
pentru supravegherea pe piață a tuturor produselor de consum (atât
armonizate, cât și nearmonizate) și a tuturor produselor armonizate
(pentru consumatori și utilizatori profesioniști). Cu toate acestea,
normele de supraveghere a pieței sunt fragmentate și răspândite
în diverse acte legislative ale Uniunii (Regulamentul 765/2008, directiva
privind siguranța generală a produselor și legislația
sectorială de armonizare a Uniunii), ceea ce creează confuzie în
rândul operatorilor și al autorităților naționale. Arhitectura
globală a normelor Uniunii privind siguranța și conformitatea
produselor Produse || Produse de consum || Produse de uz profesional Armonizate || Directive și regulamente sectoriale specifice și directiva privind siguranța generală a produselor || Directive și regulamente sectoriale specifice Nearmonizate || Directiva privind siguranța generală a produselor || Norme naționale privind siguranța produselor în temeiul „regulamentului privind recunoașterea reciprocă” Articolele 34 -36 din TFUE Această inițiativă este una dintre
cele mai importante acțiuni ale Agendei consumatorului european[1] și ale Actului privind piața
unică II[2],
ambele adoptate de Comisie în 2012. 1.2. Definirea problemei – Produse
nesigure și neconforme pe piața unică Piața internă a produselor este
imensă. În 2010, comerțul cu produse de consum armonizate și nearmonizate
în interiorul Uniunii s-a ridicat la aproape 1 000 de miliarde EUR. Se
estimează că valoarea sectoarelor armonizate din UE-27 (incluzând
atât produsele de consum, cât și produsele de uz profesional) este de cel puțin
2 100 miliarde EUR. Piața internă a UE ar trebui să
permită libera circulație a produselor sigure. În vederea unei
aplicări eficace a principiului liberei circulații în domeniul
siguranței produselor, este necesar ca evaluarea menită să
stabilească dacă un produs este sigur sau nu și, prin urmare,
dacă ar trebui sau nu să rămână pe piață să
fie efectuată în același mod în toate statele membre. Libera
circulație a produselor sigure ar trebui să fie promovată
și produsele nesigure ar trebui să fie detectate în mod eficient
și retrase de pe piața unică a Uniunii Europene. 1.2.1. Problema 1:
Dificultăți în respectarea cerințelor UE privind siguranța
produselor Respectarea cerințelor UE privind
siguranța produselor este adesea dificilă pentru operatorii
economici, deoarece, în general, cerințele în sectorul așa-numitelor
produse nearmonizate nu concordă cu cele din sectorul armonizat. În plus,
în sectorul nearmonizat, cerințele UE privind siguranța produselor
sunt adesea ambigue și nu cuprind criterii de referință
detaliate pentru evaluarea siguranței, în timp ce, în sectorul armonizat,
diferitele niveluri de siguranță a produselor, care se suprapun,
prejudiciază securitatea juridică. Produsele nesigure și
neconforme nu numai că prezintă riscuri pentru consumatori și
alți utilizatori, ci au și consecințe economice importante, dat
fiind că generează concurență neloială. Operatorii care nu respectă normele pot face
economii semnificative legate de costurile de punere în conformitate. Prin
urmare, ei pot oferi produse la prețuri mai mici decât concurenții
lor care respectă legea. În sectoarele în care există o
concurență puternică generată de produse importate la
prețuri reduse, industria europeană este dezavantajată. Prin
urmare, producătorii care respectă legea sunt „penalizați”,
conformitatea devenind „un dezavantaj competitiv”. Odată cu intensificarea globalizării
comerțului, problema produselor nesigure și neconforme vizează
din ce în ce mai mult (dar nu exclusiv) bunurile importate din țări
terțe. 1.2.2. Problema 2: Supravegherea pe piață
a produselor în cadrul pieței unice este fragmentată În ciuda armonizării la scară largă
în întreaga Uniune a standardelor de siguranță și a altor
cerințe pentru produse (de exemplu, cerințele de mediu) și a
faptului că numeroase produse sunt comercializate în mod regulat în mai
multe state membre, piața unică este reglementată prin 27 de
sisteme separate de punere în aplicare. Numărul considerabil de produse neconforme de
pe piață se explică în mare măsură prin faptul că
supravegherea pieței nu funcționează în mod eficient în cadrul
Uniunii Europene. Principalele cauze ale ineficacității și ineficienței
supravegherii pieței unice a UE sunt: nivelul redus de coordonare între
autoritățile de supraveghere a pieței din diferitele state
membre, o funcționare necorespunzătoare a procedurilor UE pentru
schimbul de informații privind riscurile produselor și aplicarea
inconsecventă a măsurilor privind siguranța produselor la
nivelul UE. În cazul în care sunt necesare măsuri
transfrontaliere, autoritățile trebuie să se bazeze pe colegii
lor din alte state membre. Cu toate acestea, spre deosebire de alte domenii, de
exemplu cele reglementate prin regulamentul privind cooperarea în materie de
protecție a consumatorilor sau prin directiva privind serviciile, în domeniul
siguranței produselor, autoritățile de supraveghere a
pieței nu beneficiază de proceduri care să permită
asigurarea aplicării transfrontaliere eficace a legislației. Astfel,
sunt risipite resurse semnificative și se pierd sinergii importante. 1.3. Dreptul UE de a acționa Piața unică a produselor este o
realizare-cheie a Uniunii Europene. Cu toate acestea, eliminarea barierelor
naționale pentru produsele de consum și alte produse oferă o
multitudine de oportunități comercianților mai puțin
scrupuloși care nu aplică normele privind siguranța
consumatorilor sau refuză să pună în aplicare legislația UE
privind produsele. Prin urmare, UE are dreptul de a acționa în temeiul
articolului 114 din TFUE în scopul de a asigura buna funcționare a
pieței unice a produselor de consum și de a crește
eficiența supravegherii transfrontaliere a pieței. Articolul 168
alineatul (1) și articolul 169 alineatul (1) din TFUE completează
acest drept de a acționa. Primul articol stipulează că în
definirea și punerea în aplicare a tuturor politicilor și
acțiunilor Uniunii se asigură un nivel ridicat de protecție a
sănătății umane. Cel de-al doilea articol prevede că,
pentru a promova interesele consumatorilor și pentru a asigura un nivel
ridicat de protecție a consumatorilor, Uniunea contribuie, printre altele,
la protecția sănătății, a siguranței și a
intereselor economice ale consumatorilor. Chiar dacă există o piață
unică a UE, este de competența statelor membre să asigure
aplicarea cerințelor privind siguranța produselor. În conformitate cu
principiul subsidiarității, acțiunile împotriva produselor care
prezintă riscuri sunt efectuate de către statele membre. Cu toate
acestea, modul în care se desfășoară și este
organizată supravegherea pieței variază semnificativ de la un
stat membru la altul. Diferențele de organizare a supravegherii
pieței la nivel național cauzează probleme într-un context în
care controalele la frontierele naționale practic au dispărut. Pentru
a garanta că sunt puse în circulație pe piață doar produse
sigure și conforme, fiecare stat membru depinde de supravegherea
pieței din țările vecine. Prin urmare, deficiențele de
organizare a supravegherii pieței într-un stat membru pot compromite
serios eforturile depuse de alte state membre. Acest lucru justifică
acțiunea UE pentru a soluționa problema în cauză. 1.4. Obiective 1.4.1. Obiective de politică
generale Obiectivul general al acestei inițiative este
de a îmbunătăți funcționarea pieței unice și de a
atinge un nivel ridicat de protecție a consumatorilor și a altor utilizatori
prin reducerea numărului de produse nesigure sau neconforme de pe piață. 1.4.2. Obiective de politică
specifice ·
consolidarea și întărirea cerințelor
UE privind siguranța produselor; ·
o mai bună coordonare și sporirea eficacității
activităților de supraveghere a pieței în cadrul pieței
unice a UE pentru bunuri; ·
simplificarea cadrului legislativ al UE. 1.4.3. Obiective de politică
operaționale ·
asigurarea unei aplicări omogene a
cerințelor UE privind siguranța produselor; ·
reducerea ambiguității cerințelor
privind siguranța produselor de consum nearmonizate; ·
consolidarea mecanismelor de cooperare ale UE; ·
sporirea coerenței procedurilor UE în materie
de siguranță a produselor; ·
adoptarea unor măsuri mai eficace în domeniul
siguranței produselor la nivelul UE. 2. Opțiuni de politică Opțiunile de politică prezentate au fost
stabilite de Comisie, în strânsă cooperare cu toate grupurile
părților interesate. Cu toate acestea, anumite opțiuni de
politică au fost eliminate într-un stadiu incipient, inclusiv reglementarea
siguranței serviciilor, adoptarea cerințelor privind siguranța
produselor de uz profesional nearmonizate[3],
adoptarea unor norme specifice privind produsele comercializate prin
intermediul internetului și eliminarea cerinței generale de siguranță
aplicabilă tuturor produselor de consum. 2.1. Obiectivul de politică
specific nr. 1: consolidarea și întărirea normelor UE privind
siguranța produselor 2.1.1. Obiectivul de politică
operațional: asigurarea unei aplicări omogene a cerințelor UE
privind siguranța produselor Opțiunea 1.A – Scenariul de
referință: păstrarea diferențelor între cerințele
privind siguranța produselor de consum și cerințele privind
siguranța produselor armonizate Opțiunea 1.B – Alinierea cerințelor
privind siguranța produselor de consum la cerințele privind
siguranța produselor armonizate Opțiunea 1.C –
Cerințele privind siguranța produselor de consum sunt definite mai
puțin strict decât cerințele privind siguranța produselor
armonizate Opțiunea 1.D – Cerințele privind
siguranța produselor de consum sunt definite mai strict decât
cerințele privind siguranța produselor armonizate 2.1.2. Obiectivul de politică
operațional: reducerea ambiguității cerințelor privind siguranța
produselor de consum nearmonizate Opțiunea 2.A – Scenariul de
referință: existența unor proceduri de prestandardizare pentru
produsele de consum nearmonizate care nu sunt aliniate la noul regim european
de standardizare Opțiunea 2.B – Aplicabilitate directă a
cerințelor ad-hoc privind siguranța Opțiunea 2.C – Suprimarea adoptării
formale a cerințelor ad-hoc neobligatorii privind siguranța (aliniere
la noul regim european de standardizare) Opțiunea 2.D – Procedură accelerată
de adoptare a standardelor europene existente, fără mandate 2.2. Obiectivul de politică specific
nr. 2: o mai bună coordonare și sporirea eficacității
activităților de supraveghere a pieței în cadrul pieței
unice a UE pentru bunuri 2.2.1. Obiectivul de politică
operațional: consolidarea mecanismelor de cooperare ale UE Opțiunea 3.A – Scenariul de
referință: menținerea situației actuale bazate în cea mai
mare parte pe coordonarea voluntară a supravegherii pieței Opțiunea 3.B – Coordonarea aplicării
transfrontaliere a măsurilor care rezultă din supravegherea pieței
efectuată „pe teren” Opțiunea 3.C – Raționalizarea
coordonării generale a activităților de supraveghere a
pieței Opțiunea 3.D – Centralizarea supravegherii
pieței UE în ceea ce privește produsele nealimentare (Agenția UE
pentru supravegherea pieței) 2.2.2. Obiectivul de politică
operațional: sporirea coerenței procedurilor UE în materie de
siguranță a produselor Opțiunea 4.A – Scenariul de
referință: menținerea notificărilor paralele în cadrul
procedurii RAPEX și a procedurii de salvgardare. Opțiunea 4B – Simplificarea procedurii RAPEX Opțiunea 4.C – Simplificarea procedurii RAPEX
și eficientizarea acesteia ținând cont de procedura de salvgardare 2.2.3. Obiectivul de politică
operațional: adoptarea unor măsuri mai eficace în domeniul
siguranței produselor la nivelul UE Opțiunea 5.A – Scenariul de
referință: măsurile de siguranță a produselor la
nivelul UE rămân aplicabile indirect pentru o perioadă de doar un an Opțiunea 5.B – Extinderea domeniului de
aplicare a măsurilor privind siguranța produselor la nivelul UE
asupra produselor armonizate care nu sunt destinate consumului Opțiunea 5.C – Măsurile privind siguranța
produselor la nivelul UE devin direct aplicabile Opțiunea 5.D – Eliminarea valabilității
limitate a măsurilor privind siguranța produselor la nivelul UE Opțiunea 5.E – O combinație între
opțiunile 5.B, 5.C și 5.D 2.3. Obiectivul de politică
specific nr. 3: simplificarea cadrului legislativ al UE La cele două
obiective de politică specifice se adaugă obiectivul
simplificării cadrului legislativ privind siguranța produselor
și supravegherea pieței. Simplificarea constă în (1) fuzionarea
normelor de supraveghere a pieței din diferite texte legislative într-un
singur regulament orizontal de supraveghere a pieței (2) transformarea
directivei revizuite privind siguranța generală a produselor într-un
regulament și (3) abrogarea Directivei 87/357/CEE și includerea
conceptului său, și anume că produsele care imită
alimentele nu trebuie să pună în pericol sănătatea și
siguranța consumatorilor, în noul regulament privind siguranța produselor
de consum care înlocuiește directiva privind siguranța generală
a produselor. 3. Analiza impactului și compararea
opțiunilor de politică avute în vedere Având în vedere absența unor statistici
fiabile sau a unor estimări în ceea ce privește numărul de
produse de consum nesigure și nearmonizate și de produse armonizate
neconforme, evaluarea opțiunilor este în principal calitativă. 3.1. Obiectivul de politică
specific nr. 1: consolidarea și întărirea normelor UE privind
siguranța produselor 3.1.1. Obiectivul de politică
operațional: asigurarea unei aplicări omogene a cerințelor UE
privind siguranța produselor Pentru a oferi consumatorilor și altor
utilizatori același nivel ridicat de protecție împotriva produselor
nesigure peste tot în UE, precum și pentru a preveni apariția
barierelor pe piața internă a UE, normele UE privind siguranța
produselor trebuie să fie clare și compatibile între diferite
sectoare de produse. Compararea
opțiunilor în raport cu scenariul de referință Opțiuni Aspecte discutate || Opţiunea 1.B || Opţiunea 1.C || Opţiunea 1.D Siguranța consumatorilor || ++ || - || ++ Claritate și securitate juridică || ++ || + || - Eficacitatea și eficiența supravegherii pieței || ++ || -- || + Compararea evoluției
costurilor pentru operatorii economici, în raport cu scenariul de
referință Opțiuni Tipuri de costuri || Opţiunea 1.B || Opţiunea 1.C || Opţiunea 1.D Costuri legate de căutare de informații/cheltuieli judiciare || Scădere || Ușoară scădere || 0 Costuri de producție || 0* || 0 || Creștere * ușoară
creștere, cu excepția unui grup foarte mic de producători Opțiunea preferată: Opțiunea 1.B – alinierea cerințelor privind siguranța
produselor de consum la cerințele privind siguranța produselor
armonizate 3.1.2. Obiectivul de politică
operațional: reducerea ambiguității cerințelor privind siguranța
produselor de consum nearmonizate Opțiunile de politică care au ca scop
reducerea ambiguității cerințelor privind siguranța
produselor de consum nearmonizate sunt evaluate în funcție de
ușurința cu care ar putea permite elaborarea de standarde europene în
cadrul normelor de siguranță generală a produselor, de
coerența procedurilor cu regimul general stabilit de Regulamentul (UE) nr.
1025/2012 și de costurile pentru administrația publică. În ceea ce privește rapiditatea și
reducerea sarcinii administrative, opțiunile 2.C și 2.D pot fi
considerate superioare opțiunii 2.B. În ceea ce privește
opțiunile 2.C și 2.D, criteriul coerenței procedurilor pentru
solicitarea elaborării de standarde favorizează opțiunea 2.C mai
degrabă decât opțiunea 2.D. Compararea opțiunilor
în raport cu un set predefinit de criterii Opțiuni Criterii || Opţiunea 2.B || Opţiunea 2.C || Opţiunea 2.D Rapiditate || - || + || ++ Coerență || - || + || - Costuri pentru autorități (inclusiv autoritățile naționale și UE) || Nicio modificare || Scădere || Scădere Opțiunea preferată: Opțiunea 2.C – Suprimarea adoptării formale a
cerințelor ad-hoc neobligatorii privind siguranța (aliniere la noul
regim european de standardizare) 3.2. Obiectivul de politică
specific nr. 2: o mai bună coordonare și sporirea eficacității
activităților de supraveghere a pieței în cadrul pieței
unice a UE pentru bunuri 3.2.1. Obiectivul de politică
operațional: consolidarea mecanismelor de cooperare ale UE Impactul diferitelor opțiuni de politică
este evaluat și comparat în conformitate cu criteriile privind
eficacitatea și eficiența supravegherii pieței, ținând cont
de resursele disponibile și de obiectivul de a asigura supravegherea
continuă a pieței unice a UE. Spre deosebire de opțiunile 3.B și 3.C,
care își propun să obțină progrese cu aceleași
resurse, opțiunea 3.D va genera, probabil, beneficii mai mari pentru
piața unică a UE și pentru siguranța consumatorilor, dar va
necesita investiții substanțiale pentru a construi un cadru
centralizat la nivelul UE pentru supravegherea pieței în domeniul
siguranței produselor nealimentare. Cu toate acestea, chiar și în
cadrul opțiunii 3.D, doar anumite activități (cum ar fi
inspecțiile sistemelor, evaluările la nivel de omologi a bunei
funcționări a autorităților de supraveghere a pieței
din statele membre, monitorizarea coordonării între autoritățile
naționale de aplicare a legii și punctele de contact naționale
RAPEX) ar putea fi deplasate la nivelul central al UE. Pe de altă parte,
acțiunile esențiale de supraveghere a pieței, cum ar fi
inspecția la fața locului a producătorilor, importatorilor
și distribuitorilor, testarea produselor, evaluarea și gestionarea
riscurilor ar trebui să se realizeze la nivel național. Prin urmare, opțiunea 3.C pare a fi cea mai
potrivită pentru îndeplinirea obiectivului de realizare a unui cadru
coerent și integrat pentru o supraveghere descentralizată a pieței
unice a UE. În ceea ce privește avantajele, această opțiune este
superioară opțiunii 3.B, deși potențial inferioară
opțiunii 3.D; în ceea ce privește costurile, opțiunea este
echivalentă cu opțiunea 3.B, dar superioară opțiunii 3.D. Compararea
opțiunilor în raport cu scenariul de referință Opțiuni Aspecte discutate: || Opţiunea 3.B || Opţiunea 3.C || Opţiunea 3.D Siguranța consumatorilor/utilizatorilor || + || ++ || ++ Competitivitatea operatorilor economici care respectă cerințele || + || ++ || ++ Eficacitatea supravegherii pieței || + || ++ || +++ Eficiența supravegherii pieței || + || ++ || + Potențialul de armonizare a abordărilor privind punerea în aplicare pe piața internă || + || ++ || +++ Compararea evoluției
costurilor pentru autoritățile publice, în raport cu scenariul de
referință Opțiuni Tipuri de costuri || Opţiunea 3.B || Opţiunea 3.C || Opţiunea 3.D Costuri pentru autoritățile naționale de supraveghere a pieței || Ușoară creștere || Ușoară creștere || Creștere Costuri pentru UE || Ușoară creștere || Ușoară creștere || Creștere puternică Opțiunea preferată: Opțiunea 3.C – Raționalizarea coordonării generale a
supravegherii descentralizate a pieței unice a UE. 3.2.2. Obiectivul de politică
operațional: sporirea coerenței procedurilor UE în materie de
siguranță a produselor Opțiunile sunt evaluate și comparate în
conformitate cu criteriul eficacității urmăririi produselor
periculoase și al eficienței gestionării procedurilor UE de
notificare pentru statele membre și Comisie. Opțiunea 4.A nu ar elimina sau atenua
deficiențele procedurilor de notificare existente ale UE și, prin
urmare, nu este adecvată pentru atingerea obiectivului urmărit.
Opțiunile 4.B și 4.C ar oferi mijloace eficace pentru a urmări
produsele nesigure pe piața internă a UE, dat fiind că ambele
prevăd simplificarea condițiilor de notificare RAPEX și că
obiectivul unei mai bune funcționări a procedurilor de alertă
pentru produsele nealimentare periculoase ar fi atins. Opțiunea 4.C pare
să fie superioară opțiunii 4B deoarece aceasta ar avea avantajul
suplimentar de a raționaliza diferitele proceduri, făcându-le astfel
mai ușor de aplicat. Compararea
schimbărilor pentru autoritățile publice în raport cu scenariul
de referință Opțiuni Criterii || Opţiunea 4.B || Opţiunea 4.C Eficacitatea urmăririi produselor nesigure || Creștere || Creștere Costuri pentru autoritățile naționale de supraveghere a pieței || Ușoară scădere || Scădere Costuri pentru UE || 0 || Scădere Opțiunea
preferată: Opțiunea 4.C – simplificarea
procedurii RAPEX și eficientizarea acesteia ținând cont de procedura
de salvgardare 3.2.3. Obiectivul de politică
operațional: adoptarea unor măsuri mai eficace în domeniul
siguranței produselor la nivelul UE Pentru a îndeplini obiectivul adoptării unor
măsuri mai eficace la nivelul UE împotriva produselor care prezintă
un risc, în special în situațiile în care acțiunile individuale ale
statelor membre nu oferă un răspuns coerent, măsurile UE privind
siguranța produselor trebuie să fie oportune, previzibile și
aplicate în mod eficace de către autoritățile naționale de
supraveghere a pieței. Instituirea unor dispoziții privind
aplicabilitatea directă a măsurilor UE în materie de
siguranță a produselor, permițând adoptarea lor fie pentru o
perioadă stabilită de la caz la caz, fie fără limită
de valabilitate, este cea mai bună modalitate de a răspunde în mod
rapid, eficient și previzibil aspectelor legate de siguranță.
Măsurile privind siguranța produselor la nivelul UE ar putea deveni
direct aplicabile, astfel încât autoritățile de supraveghere a
pieței să ia măsuri de punere în aplicare fără
întârzieri sau incertitudini referitoare la transpunerea în legislația
națională de către fiecare stat membru în parte. Compararea
opțiunilor 5.B, 5.C și 5.D pe baza unor criterii predefinite Opțiuni Criterii || Opţiunea 5.B || Opţiunea 5.C || Opţiunea 5.D || Opţiunea 5.E Rapiditate || 0 || + || + || ++ Previzibilitate || 0 || 0 || + || ++ Aplicare eficace || + || ++ || 0 || +++ Opțiunea preferată: Opțiunea 5.E – O combinație între opțiunile 5.B, 5.C și
5.D 4. Forma instrumentelor legislative Se sugerează ca opțiunile selectate
să ducă la crearea a două instrumente juridice diferite: Problema 1 ar fi soluționată prin
adoptarea unui regulament privind siguranța produselor de consum, de
înlocuire a directivei privind siguranța generală a produselor, care
ar menține obligația generală ca toate produsele de consum
să fie sigure și care, în ceea ce privește obligațiile
operatorilor economici, ar fi aliniat la dispozițiile corespunzătoare
din anexa 1 la Decizia nr. 768/2008/CE[4].
Problema 2 ar fi rezolvată printr-un nou regulament privind supravegherea
pe piață a produselor care ar constitui principalul instrument de
supraveghere a pieței în ceea ce privește produsele nealimentare.
Dispozițiile privind supravegherea pieței din cadrul legislației
UE privind piața internă, care sunt în prezent răspândite în mai
multe texte ale legislației sectoriale a UE, în Regulamentul (CE) nr. 765/2008
și în directiva privind siguranța generală a produselor, ar urma
să fie înlocuite de dispozițiile acestui nou regulament. Un regulament, fiind direct aplicabil în toate
statele membre, ar permite atingerea unui nivel foarte ridicat de armonizare a
normelor privind siguranța produselor și supravegherea pieței.
Regulamentul privind siguranța produselor de consum ar impune obligații
asupra operatorilor economici care ar fi direct aplicabile (creând astfel
condiții egale de concurență) și ar permite
autorităților de supraveghere a pieței să acționeze
imediat în cazul unor produse de consum periculoase sau neconforme,
fără a fi nevoie ca aceste norme să fie transpuse în diferitele
legislații naționale. 5. Monitorizare și evaluare Pe lângă
evaluarea instrumentelor legislative la cinci ani de la intrarea lor în
vigoare, monitorizarea aplicării normelor UE privind siguranța produselor
va fi efectuată prin colectarea de informații relevante din (i)
sondajele Eurobarometru privind siguranța consumatorilor (ii) sistemul de informații
GRAS-RAPEX (iii) sistemul general de gestionare a informației (ICSMS)
și (iv) activitatea de monitorizare a indicatorilor de punere în aplicare
care examinează anumiți parametri ai supravegherii pieței în
statele membre. Sondajele
Eurobarometru pot măsura modul în care consumatorii și operatorii
economici percep siguranța produselor pe piață. Această
percepție este relevantă pentru a evalua dacă inițiativa a
contribuit la creșterea nivelului de siguranță a produselor de
consum, precum și la creșterea încrederii consumatorilor în
piață și în cadrul de reglementare. Studiile ad-hoc
întreprinse în special de întreprinderi ar putea permite evaluarea
contribuției viitoarei legislații la reducerea costurilor de
conformare pentru operatorii economici și a avantajelor aduse de o
concurență mai loială și de eliminarea de pe piață
a operatorilor care nu respectă regulile. În sfârșit,
ameliorarea coordonării și eficacității
activităților de supraveghere a pieței în cadrul pieței
unice ar putea fi demonstrată prin intermediul monitorizării
indicatorilor de punere în aplicare și a datelor notificate și
schimbate cu ajutorul sistemelor informatice care vor fi dezvoltate în
continuare în temeiul noii legislații. [1] COM(2012) 225 final. [2] COM(2012) 573 final. [3] Produse de uz profesional înseamnă acele produse
care sunt utilizate numai de către profesioniști și nu de
către consumatori, cum ar fi mașinile industriale, materiile prime
sau produsele semifabricate. [4] Articolele R1 – R7.