This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52013AR6402
Opinion of the Committee of the Regions on ‘European Union Solidarity Fund’
Avizul Comitetului Regiunilor – Fondul de solidaritate al Uniunii Europene
Avizul Comitetului Regiunilor – Fondul de solidaritate al Uniunii Europene
15.4.2014 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 114/48 |
Avizul Comitetului Regiunilor – Fondul de solidaritate al Uniunii Europene
2014/C 114/10
I. RECOMANDĂRI POLITICE
COMITETUL REGIUNILOR
Observații generale
1. |
consideră că Fondul de solidaritate al Uniunii Europene (denumit în continuare, „fondul”) reprezintă instrumentul principal prin care Uniunea poate reacționa atunci când se produc catastrofe majore în statele membre sau în statele candidate la aderare, dând astfel dovadă de solidaritate cu țările, regiunile și orașele afectate (în conformitate cu articolul 222 din Tratatul privind Funcţionarea Uniunii Europene); |
2. |
constată că, în forma sa actuală, fondul și-a demonstrat în general eficacitatea, dar că funcționarea acestuia ar putea fi îmbunătăţită, mai ales prin simplificarea procedurilor administrative indispensabile pentru mobilizarea fondului, în vederea reducerii semnificative a timpului care se scurge între producerea catastrofei și acordarea ajutorului. Regulile de funcționare a fondului ar putea fi mai clare, iar acesta ar putea fi orientat pentru a răspunde mai bine nevoilor zonelor afectate; |
3. |
regretă că Comisia Europeană propune ca dotarea maximă anuală a fondului să rămână aceeași din 2002, respectiv 500 milioane EUR (prețurile din 2011), ceea ce pune sub semnul întrebării posibilitatea ca acesta să poată acorda ajutor imediat după producerea unei catastrofe de proporții, cu atât mai mult cu cât frecvența acestui tip de evenimente este tot mai mare; |
Subsidiaritatea și proporționalitatea
4. |
consideră că regulamentul existent, precum și modificările propuse la acesta sunt în conformitate cu principiile subsidiarităţii şi proporţionalităţii; |
Relevanţa la nivel local şi regional
5. |
evidențiază faptul că marile catastrofe naturale sunt devastatoare în special pentru localitățile și regiunile afectate de ele. Foarte des, în zonele sinistrate infrastructurile de bază sunt deteriorate grav, la fel ca și patrimoniul natural și cultural; |
6. |
reamintește că, în general, autorităţile locale şi regionale sunt proprietarele infrastructurilor deteriorate și că, în consecință, lor le revine responsabilitatea de repunere în funcțiune a acestora. De asemenea, ele trebuie să se ocupe de serviciile de salvare, de cazarea temporară a persoanelor evacuate și de curățarea zonelor sinistrate; |
7. |
consideră, prin urmare, că deși statele membre sau țările candidate sunt principalele beneficiare ale sprijinului acordat de fond, ajutoarele obținute prin acesta permit, în definitiv, finanțarea măsurilor puse în aplicare la nivel local şi regional; |
8. |
subliniază că, pentru autoritățile regionale și locale, cele mai importante aspecte sunt rapiditatea cu care reacționează fondul și posibilitatea de a concentra resursele disponibile astfel încât ele să răspundă mai bine necesităților reale; |
9. |
așadar, întâmpină cu satisfacție propunerile Comisiei, care contribuie la dinamizarea și la mai buna concentrare a contribuției din fond și propune câteva recomandări importante îndeosebi pentru autorităţile locale şi regionale; |
10. |
atrage atenția asupra necesității de a se ține seama de situația specială a regiunilor ultraperiferice, care sunt mai vulnerabile la fenomenele meteorologice extreme; |
Domeniul de intervenție a fondului (articolul 2)
11. |
salută clarificarea adusă domeniului de intervenție a fondului, care permite remedierea incertitudinii juridice existente și împiedică în acest fel prezentarea unor propuneri care nu îndeplinesc condițiile; |
Mobilizarea fondului în caz de catastrofă regională deosebit de gravă (articolul 2)
12. |
aprobă eforturile Comisiei menite să simplifice definiția noțiunii de „catastrofă regională”, prin introducerea unui criteriu clar bazat pe PIB. Această nouă definiție va înlesni evaluarea cererilor de către Comisia Europeană și va contribui la sporirea transparenţei și a eficacității fondului. Pentru potențialii solicitanți va fi mai ușor să evalueze în prealabil dacă în cazul catastrofei respective pot fi întreprinse măsuri de ajutor; |
13. |
propune ca criteriul pe baza căruia o catastrofă este considerată „catastrofă naturală regională” să fie stabilit la 1,0 % din PIB-ul regional, pentru regiunile de nivel NUTS 2. În opinia Comitetului, acest criteriu ar reflecta mai bine voința de a acorda, în caz de catastrofă naturală regională, un ajutor a cărui acoperire să nu varieze mult; |
14. |
consideră că indicatorii menționați trebuie adaptați în cazul catastrofelor naturale produse în vreuna din insulele situate în regiuni formate din arhipelaguri, de nivel NUTS 2, pentru a se evita ca o abordare exclusiv regională să împiedice utilizarea acestui în fond în cazurile respective; |
Definirea unui criteriu regional pentru mobilizarea fondului la nivelul NUTS 3 (articolul 2)
15. |
atrage atenția asupra faptului că, din ce în ce mai des, catastrofele afectează zone care se deosebesc în mare măsură de regiunile de nivel NUTS 2 (în unele state membre, ele sunt definite doar din punct de vedere administrativ) și care depășesc chiar și granițele mai multor regiuni astfel delimitate; prin urmare, în cazul în care nu ia în considerare decât regiunile de nivel NUTS 2, criteriul regional riscă să nu mai fie unul obiectiv; |
16. |
propune introducerea unui criteriu pentru catastrofele regionale care afectează zone de nivel NUTS 3, pentru cazurile în care mai multe regiuni direct învecinate de nivel NUTS 3 afectate de o catastrofă constituie împreună un teritoriu care, prin dimensiunile sale, corespunde nivelului NUTS 2 (cu cel puțin 800 000 de locuitori). În acest caz, procentul din PIB care rezultă de aici este calculat pe baza mediei ponderate a valorilor diferitelor regiuni de nivel NUTS 3; |
Catastrofe naturale transfrontaliere extraordinare (articolul 2)
17. |
remarcă faptul că, dat fiind caracterul transfrontalier al multor catastrofe, în astfel de cazuri, o intervenție din partea UE ar avea o mare valoare adăugată și ar transmite cetățenilor un semnal pozitiv clar; |
18. |
recomandă ca, la definirea noțiunii de catastrofă naturală transfrontalieră extraordinară, să se utilizeze criteriul de nivel NUTS 3 menționat mai sus, prin care regiuni vecine de nivel NUTS 3 ar putea aparține unor state membre diferite; |
Definirea operațiunilor eligibile (articolul 3)
19. |
salută posibilitatea de a recurge la fond nu doar pentru operațiuni „imediate”, dar și pentru operațiuni direct legate de catastrofă, dar care, prin natura lor, pot necesita o punere în aplicare pe termen mai lung; |
20. |
subliniază faptul că, în urma catastrofelor, există la nivel local şi regional o necesitate reală de a repune în funcțiune infrastructurile în așa fel încât să reziste mai bine la viitoare catastrofe; în anumite cazuri, se poate dovedi necesară deplasarea acestor infrastructuri în locuri mai potrivite; |
21. |
propune completarea operațiunilor eligibile a fi finanțate de fond și includerea posibilității de finanțare nu doar a unei refaceri a infrastructurilor, dar și a unei repuneri în funcțiune în așa fel încât să reziste mai bine unor catastrofe naturale viitoare. Propune de asemenea să facă parte din operațiunile eligibile pentru fond deplasarea infrastructurilor care se află într-un loc care va fi din nou amenințat în viitor de catastrofe naturale; |
Asistența tehnică (articolul 3)
22. |
atrage atenția asupra faptului că, pentru anumite autorități locale și regionale, asistența tehnică externă se dovedește a fi adesea absolut necesară pentru a face față catastrofei și pentru a duce la bun sfârșit acțiunile de reabilitare a zonelor afectate; |
23. |
propune să fie incluse în cheltuielile eligibile ale fondului și cheltuielile legate de asistența tehnică externă, până la nivelul de maximum 2% din contribuția totală a fondului; |
Termenul de introducere a cererilor (articolul 4)
24. |
evidențiază faptul că pregătirea cererii se dovedește a fi un proces de lungă durată pentru autoritățile publice, mai ales în ceea ce privește evaluarea daunelor și strângerea elementelor doveditoare pentru a susține cererea, ce trebuie dus la bun sfârșit în paralel cu demersurile necesare pentru a înlătura consecințele catastrofei. Dificultatea este și mai mare în cazul unor catastrofe cu evoluție lentă, cum sunt secetele, dar și al unor fenomene cum ar fi inundațiile, care, uneori, pot dura mai multe săptămâni, chiar mai multe luni. Astfel, daunele nu pot fi evaluate decât după retragerea apelor. Ca atare, gravitatea catastrofei nu poate fi constatată decât post factum; |
25. |
aprobă așadar propunerea Comisiei de a se ține seama de specificitățile catastrofelor cu evoluție lentă; |
26. |
atrage de asemenea atenția asupra faptului că, pentru restul catastrofelor naturale, propunerea legislativă menține dispoziţiile existente și că nu rezolvă problemele legate de pregătirea cererii în cazul unor inundații de lungă durată; |
27. |
propune așadar să se introducă posibilitatea ca, în cazul unor inundații de lungă durată, cererea să fie depusă în termen de zece săptămâni, începând din momentul în care încetează amenințarea de catastrofă naturală (de exemplu, odată ridicată starea de urgență declarată de statul membru sau de autoritatea regională etc.); |
Dispoziții pentru prevenirea catastrofelor (articolul 4)
28. |
împărtășește punctul de vedere al Comisiei Europene potrivit căruia în cazul catastrofelor naturale este absolut indispensabilă adoptarea măsurilor de prevenire necesare și trebuie depuse eforturi continue de îmbunătățire a acestor măsuri; |
29. |
se teme ca obligația de a include în cerere informații referitoare la prevenirea riscurilor de catastrofe să nu reprezinte pentru solicitant o sarcină administrativă sporită și să întârzie elaborarea și soluționarea cererilor, ceea ce ar contraveni obiectivului inițial, ce constă în simplificarea procedurilor administrative de mobilizare a acestui fond; |
30. |
propune ca solicitantului să nu i se impună, în faza de analizare a cererii, decât prezentarea unei scurte descrieri a punerii în aplicare a legislaţiei europene [articolul 4 alineatul (1) litera (e)], eliminând totodată obligativitatea prezentării unor informații complementare [articolul 4 alineatul (1) litera (f)], întrucât acestea trebuie să figureze în raportul privind punerea în aplicare a contribuției din fond; |
Posibilitatea obținerii unor plăți în avans [articolul 4 litera (a)]
31. |
aderă la propunerea Comisiei ce vizează introducerea posibilității unor plăți în avans, care să permită fondului să reacționeze rapid; totuși, propune ca sistemul de avansuri să rămână în afara cadrului financiar multianual și a fondurilor structurale propuse concret; |
Prelungirea termenului de utilizare a contribuției din fond (articolul 8)
32. |
salută intenția Comisiei de a accelera procedura administrativă de aprobare a contribuției din fond, astfel încât ajutorul să ajungă mai curând la regiunile afectate; în acest sens, atrage totuși atenția asupra faptului că, în realitate, termenul de utilizare a contribuției din fond este mai scurt; |
33. |
propune prelungirea până la 24 de luni a termenului de utilizare a contribuției din fond, mai ales din cauza timpului necesar pentru reabilitarea infrastructurilor de bază, precum și pentru restabilirea serviciilor și a aprovizionării de bază (din cauza obligației de a asigura documentația necesară și de a respecta reglementările în materie de achiziții publice); |
Utilizarea instrumentelor de simplificare
34. |
organismele europene și autoritățile naționale, regionale și locale au afirmat în repetate rânduri necesitatea ca simplificarea gestionării să fie valorificată la maximum pentru a permite orientarea către randament (1). Această simplificare este cu atât mai importantă în cazul Fondului de solidaritate, care acționează în situații de extremă urgență și care include, printre cheltuielile eligibile, pe cele destinate asistenței acordate nevoilor personale imediate. De aceea, ar fi utilă admiterea utilizării costurilor unitare pentru cheltuielile destinate satisfacerii nevoilor populației afectate și care nu intră în categoria reabilitării infrastructurilor; |
II. RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE
Amendamentul 1
Considerentul 11
Textul propus de Comisie |
Amendamentul CoR |
Fondul ar trebui să contribuie la repunerea imediată în funcțiune a infrastructurilor, la curățarea zonelor afectate de catastrofe și la costurile aferente serviciilor de salvare și cazării temporare a populației în cauză, pe întreaga perioadă de punere în aplicare. De asemenea, ar trebui definită perioada în care poate fi considerată temporară cazarea persoanelor rămase fără adăpost din cauza catastrofei. |
Fondul ar trebui să contribuie la repunerea imediată în funcțiune a infrastructurilor sau la adoptarea celor mai bune măsuri de rezistență la dezastrele naturale, inclusiv deplasarea , la curățarea zonelor afectate de catastrofe și la costurile aferente serviciilor de salvare și cazării temporare a populației în cauză, pe întreaga perioadă de punere în aplicare. De asemenea, ar trebui definită perioada în care poate fi considerată temporară cazarea persoanelor rămase fără adăpost din cauza catastrofei. |
Expunere de motive
În concordanță cu amendamentul propus de raportor la articolul 3 alineatul (2).
Amendamentul 2
Considerentul 13
Textul propus de Comisie |
Amendamentul CoR |
De asemenea, ar trebui să se precizeze că operațiunile eligibile nu ar trebui să includă cheltuielile aferente asistenței tehnice. |
De asemenea, ar trebui să se precizeze că operațiunile eligibile nu ar trebui să includă cheltuielile aferente asistenței tehnice. |
Expunere de motive
Pentru anumite autorități locale și regionale, asistența tehnică externă se dovedește a fi adesea absolut necesară pentru a face față catastrofei și pentru a duce la bun sfârșit acțiunile de reabilitare a zonelor afectate. Prin urmare, Comitetul Regiunilor propune să fie incluse în cheltuielile eligibile ale fondului și cheltuielile legate de asistența tehnică externă, până la nivelul de maximum 2 % din contribuția totală a acestuia. Modificarea propusă pentru articolul 3 alineatul (5) este legată de prezentul amendament.
Amendamentul 3
Considerentul 15
Textul propus de Comisie |
Amendamentul CoR |
Anumite tipuri de catastrofe naturale, cum ar fi seceta, evoluează pe parcursul unei perioade mai lungi înainte de a se face simțite efectele lor dezastruoase. Ar trebui să se adopte dispoziții prin care să se permită utilizarea fondului și în astfel de cazuri. |
Pentru aA numite tipuri de catastrofe naturale, cum ar fi seceta, care evoluează pe parcursul unei perioade mai lungi înainte de a se face simțite efectele salelor dezastruoase sau inundațiile, care sunt catastrofe de lungă durată, . Aar trebui să se adopte dispoziții prin care să se permită utilizarea fondului și în astfel de cazuri. |
Expunere de motive
Pregătirea cererii se dovedește a fi un proces de lungă durată pentru autoritățile publice, mai ales în ceea ce privește evaluarea daunelor și strângerea elementelor doveditoare pentru a susține cererea, acesta trebuind să fie dus la bun sfârșit în paralel cu demersurile necesare pentru a înlătura consecințele catastrofei. Dificultatea este și mai mare în cazul unor catastrofe cu evoluție lentă, cum sunt secetele, dar și al unor fenomene cum ar fi inundațiile, care, uneori, pot dura mai multe săptămâni, chiar mai multe luni. Astfel, daunele nu pot fi evaluate decât după retragerea apelor. Ca atare, gravitatea catastrofei nu poate fi constatată decât post factum. Cu toate că propunerea de regulament ia în considerare specificul catastrofelor cu evoluție lentă, în cazul celorlalte catastrofe naturale rămân valabile dispozițiile actuale, rămânând nerezolvate problemele legate de pregătirea cererii în cazul unor inundații de lungă durată. În acest sens, propunem adăugarea unui nou alineat la articolul 4.
Amendamentul 4
Articolul 2 alineatul (3)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul CoR |
În sensul prezentului regulament, o „catastrofă naturală regională” înseamnă orice catastrofă naturală care provoacă, într-o regiune a unui stat membru sau a unei țări aflate în negocieri de aderare cu Uniunea la nivelul NUTS 2, daune directe care depășesc 1,5 % din produsul intern brut (PIB) al regiunii. În cazul în care catastrofa afectează mai multe regiuni de nivel NUTS 2, pragul se aplică la PIB-ul mediu ponderat al regiunilor respective. |
În sensul prezentului regulament, o „catastrofă naturală regională” înseamnă orice catastrofă naturală care provoacă, într-o regiune a unui stat membru sau a unei țări aflate în negocieri de aderare cu Uniunea la nivelul NUTS 2 sau la scara mai multor regiuni direct învecinate de nivel NUTS 3, care formează laolaltă un teritoriu ce corespunde criteriului minim al nivelului NUTS 2, daune directe care depășesc 1,5 % 1 % din produsul intern brut (PIB) al regiunii. În cazul în care catastrofa afectează mai multe regiuni de nivel NUTS 2 sau NUTS 3, pragul se aplică la PIB-ul mediu ponderat al regiunilor respective. |
Expunere de motive
Principalul motiv pentru care pragul de catastrofă naturală regională a fost stabilit la 1,5 % a fost dorința de a se ajunge la rezultate aproape identice, în raport cu deciziile adoptate anterior pe baza unor criterii relativ imprecise. Aplicarea acestui criteriu nu ar fi permis totuși acordarea asistenței în cazul celor două catastrofe naturale regionale pentru care cererile au fost aprobate de fapt (este vorba despre erupția unui vulcan în Sicilia, în 2003, când suma totală a daunelor s-a ridicat la 1,36 % din PIB-ul regiunii, și de inundația din delta Ronului, din 2004, care a generat daune în valoare de 1,05 % din PIB). Astfel de praguri ridicate nu vor permite obținerea rezultatelor așteptate de cetățenii care devin victimele acestor catastrofe. Ca atare, Comitetul propune coborârea pragului la valoarea de 1% din PIB.
Pentru a defini catastrofa naturală regională, propunerea de regulament utilizează unitatea de referinţă NUTS 2. Ținând seama de faptul că, din ce în ce mai des, catastrofele afectează zone care se deosebesc în mare măsură de regiunile de nivel NUTS 2 (în unele state membre, ele sunt definite doar din punct de vedere administrativ) și care depășesc chiar și granițele mai multor regiuni astfel delimitate, în cazul în care nu ia în considerare decât regiunile de nivel NUTS 2, criteriul regional riscă să nu mai fie unul obiectiv. De aceea, Comitetul Regiunilor propune extinderea criteriului la nivelul NUTS 3 în cazul în care mai multe regiuni direct învecinate la nivelul NUTS 3 formează laolaltă un teritoriu a cărui trăsătură caracteristică ar corespunde cel puțin criteriului minim definitoriu pentru nivelul NUTS 2 (populație de cel puțin 800 000 de locuitori). În acest caz, procentul din PIB care rezultă de aici este calculat pe baza mediei ponderate a valorilor diferitelor regiuni de nivel NUTS 3;
Amendamentul 5
Articolul 2, alineat nou după alineatul (3)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul CoR |
|
În sensul prezentului regulament, o „catastrofă naturală transfrontalieră” înseamnă orice catastrofă naturală care provoacă, pe teritoriul statelor membre sau al unei țări aflate în negocieri de aderare cu Uniunea, la scara mai multor regiuni direct învecinate de nivel NUTS 3 care formează laolaltă un teritoriu ce corespunde criteriului minim al nivelului NUTS 2, daune directe ce depășesc 1,0 % din produsul intern brut (PIB) mediu ponderat al acestor regiuni. |
Expunere de motive
Numeroase catastrofe sunt de natură transfrontalieră. În astfel de cazuri, o intervenție din partea UE ar avea o mare valoare adăugată și ar transmite cetățenilor un semnal pozitiv clar. Din acest motiv, Comitetul Regiunilor dorește să includă un criteriu nou, prin care să se definească „catastrofa naturală transfrontalieră”. Acest criteriu ar fi evaluat la scara regiunilor de nivelul NUTS 3, care aparțin unor state membre diferite sau unor țări aflate în negocieri de aderare cu Uniunea. În acest caz, amploarea catastrofei ar fi evaluată la scara mai multor regiuni direct învecinate la nivelul NUTS 3, care formează laolaltă un teritoriu ce corespunde criteriului definitoriu pentru regiunea de nivel NUTS 2 (populație de cel puțin 800 000 de locuitori). Procentul din PIB rezultat s-ar calcula astfel pe baza mediei ponderate a valorilor diferitelor regiuni de nivel NUTS 3. Beneficiarele ar fi statele membre pe teritoriul cărora se găsește regiunea delimitată în acest mod.
Amendamentul 6
Articolul 2 alineatul (4)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul CoR |
(4) De asemenea, ajutoarele din fond pot fi mobilizate pentru orice catastrofă naturală într-un stat eligibil care este o catastrofă naturală majoră într-un stat membru învecinat sau într-o țară învecinată aflată în negocieri de aderare cu Uniunea. |
(4) De asemenea, ajutoarele din fond pot fi mobilizate pentru orice catastrofă naturală într-un stat eligibil care este o catastrofă naturală majoră sau o catastrofă naturală regională într-un stat membru învecinat sau într-o țară învecinată aflată în negocieri de aderare cu Uniunea. |
Expunere de motive
Posibilitatea de a cere despăgubiri ca urmare a unei „catastrofe naturale majore”, de care dispun statele membre învecinate şi fără a îndeplini condiţiile, trebuie acordată şi în cazul „catastrofelor naturale regionale”. În caz contrar, dispoziția nu este compatibilă cu ideea europeană.
Amendamentul 7
Articolul 3 alineatul (2)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul CoR |
||||||||||||||||
Obiectivul fondului este completarea eforturilor statelor în cauză și acoperirea unei părți a cheltuielilor publice ale acestora pentru a ajuta statul eligibil să desfășoare, în funcție de tipul catastrofei, următoarele operațiuni de urgență și de recuperare esențiale: |
Obiectivul fondului este completarea eforturilor statelor în cauză și acoperirea unei părți a cheltuielilor publice ale acestora pentru a ajuta statul eligibil să desfășoare, în funcție de tipul catastrofei, următoarele operațiuni de urgență și de recuperare esențiale: |
||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||
|
În sensul literei (a), „repunerea în funcțiune” înseamnă refacerea sub o formă care să reziste mai bine la o catastrofă naturală, inclusiv deplasarea acelor proiecte de infrastructură care, în mod clar, sunt situate într-un loc care, în viitor, riscă să fie afectat din nou de o catastrofă naturală. |
||||||||||||||||
În sensul literei (b), „cazare temporară” înseamnă cazare care durează până când populația afectată se poate întoarce la locuințele inițiale după repararea sau reconstruirea acestora. |
În sensul literei (b), „cazare temporară” înseamnă cazare care durează până când populația afectată se poate întoarce la locuințele inițiale după repararea sau reconstruirea acestora. |
Expunere de motive
În general, fondul permite finanţarea unei repuneri în funcțiune a infrastructurilor deteriorate care, pe această cale, sunt readuse la starea inițială. Experiența regiunilor relevă faptul că diferitele proiecte de infrastructură, precum axele rutiere sau legăturile feroviare principale de importanță supraregională, trebuie deplasate pentru a se ține seama de noile cunoștințe privind măsurile necesare protecției împotriva catastrofelor. Totodată, reparația anumitor elemente de infrastructură care au suferit daune majore, precum podurile, necesită investiții care să fie în măsură să înlăture riscul de deteriorare în cazul unei viitoare catastrofe naturale. O simplă refacere a unor asemenea infrastructuri se dovedește atunci a fi insuficientă și contraproductivă.
Amendamentul 8
Articolul 3 alineatul (5)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul CoR |
Asistența tehnică, inclusiv gestionarea, monitorizarea, informarea și comunicarea, soluționarea reclamațiilor, controlul și auditul, nu este eligibilă pentru o contribuție din fond. |
Asistența tehnică externă, inclusiv gestionarea, monitorizarea, informarea și comunicarea, soluționarea reclamațiilor, controlul și auditul, nu este eligibilă pentru o contribuție din fond, până la un nivel de maximum 2 % din contribuția totală a acestuia. |
Expunere de motive
Pentru anumite autorități regionale, asistența tehnică externă se dovedește a fi adesea absolut necesară pentru a face față catastrofei și pentru a duce la bun sfârșit acțiunile de reabilitare a zonelor afectate. Prin urmare, Comitetul Regiunilor propune să fie incluse în cheltuielile eligibile ale fondului și cele legate de asistența tehnică externă, până la nivelul de maximum 2 % din contribuția totală a fondului.
Amendamentul 9
Articolul 4 alineatul (1)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul CoR |
||||||||||||||||||||||||
Cât mai curând posibil și cel târziu la zece săptămâni de la prima apariție a daunelor generate de o catastrofă naturală, un stat poate transmite Comisiei o cerere pentru o contribuție din fond, furnizând toate informațiile disponibile privind, cel puțin:
|
Cât mai curând posibil și cel târziu la zece săptămâni de la prima apariție a daunelor generate de o catastrofă naturală, un stat poate transmite Comisiei o cerere pentru o contribuție din fond, furnizând toate informațiile disponibile privind, cel puțin:
|
Expunere de motive
Obligația de a include în cerere informații referitoare la prevenirea riscurilor de catastrofe poate reprezenta pentru solicitant o sarcină administrativă sporită și poate întârzia elaborarea și soluționarea cererilor, ceea ce ar contraveni obiectivului inițial al prezentului instrument, care urmărește simplificarea procedurilor administrative de mobilizare a fondului.Ca atare, Comitetul Regiunilor sugerează menținerea literei (e) de la articolul 4, limitând cerința la o scurtă descriere a punerii în aplicare a legislației europene, și eliminarea literei (f) de la același articol, întrucât aceleași informații trebuie să figureze în raportul privind implementarea contribuției din fond [articolul 8 alineatul (3)].
Amendamentul 10
Articolul 4, alineat nou după alineatul (1a)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul CoR |
|
În cazul catastrofelor naturale de lungă durată, (precum inundațiile) perioada de zece săptămâni prevăzută pentru depunerea cererilor menționate la alineatul (1) începe din ziua în care autoritățile publice din statul eligibil declară în mod oficial încetarea amenințării de catastrofă naturală (de exemplu, când este ridicată starea de urgență declarată de statul membru sau de autoritatea regională etc.). |
Expunere de motive
Pregătirea cererii se dovedește a fi un proces de lungă durată pentru autoritățile publice, mai ales în ceea ce privește evaluarea daunelor și strângerea elementelor doveditoare pentru a susține cererea, ce trebuie dus la bun sfârșit în paralel cu demersurile necesare pentru a înlătura consecințele catastrofei. Dificultățile întâmpinate sunt cu atât mai mari în cazul inundațiilor, care uneori pot dura câteva săptămâni sau chiar câteva luni. Astfel, daunele nu pot fi evaluate decât după retragerea apelor. Ca atare, gravitatea catastrofei nu poate fi constatată decât post factum. Cu toate că propunerea de regulament ia în considerare specificul catastrofelor cu evoluție lentă, în cazul celorlalte catastrofe naturale rămân valabile dispozițiile actuale, rămânând nerezolvate problemele legate de pregătirea cererii în cazul unor inundații de lungă durată.
Prin urmare, Comitetul propune să se introducă posibilitatea ca, în cazul unor inundații de lungă durată, cererea să fie depusă în termen de zece săptămâni, începând din momentul în care încetează amenințarea de catastrofă naturală (de exemplu, odată ridicată starea de urgență declarată de statul membru sau de autoritatea regională etc.).
Amendamentul 11
Articolul 8 alineatul (1)
Textul propus de Comisie |
Amendamentul CoR |
(1) Contribuția din fond se utilizează în termen de un an de la data la care Comisia a plătit suma totală a asistenței. Orice parte a contribuției care rămâne neutilizată la data respectivă sau despre care s-a constatat că este utilizată pentru operațiuni neeligibile se recuperează de către Comisie de la statul beneficiar. |
Contribuția din fond se utilizează în termen de un an și jumătatedoi ani de la data la care Comisia a plătit suma totală a asistenței. Orice parte a contribuției care rămâne neutilizată la data respectivă sau despre care s-a constatat că este utilizată pentru operațiuni neeligibile se recuperează de către Comisie de la statul beneficiar. |
Expunere de motive
Accelerarea procedurii administrative de aprobare a intervenţiei fondului va permite regiunilor afectate să obțină mai rapid asistență. Trebuie subliniat totuși, în această privință, că termenul real de utilizare a contribuției din fond este mai scurt. Comitetul Regiunilor propune prelungirea până la doi ani a termenului de utilizare a contribuției din fond, mai ales din cauza timpului necesar pentru reabilitarea infrastructurilor de bază, din cauza obligației de a asigura documentația necesară și de a respecta reglementările în materie de achiziții publice.
Bruxelles, 28 noiembrie 2013
Președintele Comitetului Regiunilor
Ramón Luis VALCÁRCEL SISO
(1) Printre altele, Avizul Comitetului Regiunilor „Recomandări pentru o mai bună gestionare a cheltuielilor”, octombrie 2013 (CDR 3609-2013_00_00_AC).