EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52011SC1406
COMMISSION STAFF WORKING PAPER Summary of the Impact Assessment
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI Rezumat al evaluării impactului
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI Rezumat al evaluării impactului
/* SEC/2011/1406 final */
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI Rezumat al evaluării impactului /* SEC/2011/1406 final */
1.
Definirea
problemei
Date fiind preocupările privind amenințările tot mai
mari prezentate de schimbările climatice la nivel global provocate de creșterea
concentrațiilor de gaze cu efect de seră (GES) din atmosferă, UE
a implementat și planificat o serie de politici și acțiuni de
atenuare. Stabilirea unui cadru solid de monitorizare, evaluare, raportare și
verificare reprezintă o componentă importantă a acestui proces,
deoarece, printre altele, permite UE să elaboreze și să pună
în aplicare politici viitoare într-un mod mai eficient, precum și să
evalueze și să demonstreze că își îndeplinește
angajamentele. Decizia 280/2004/CE[1]
(„Decizia privind mecanismul de monitorizare” – „DMM”) privind un mecanism de
monitorizare a emisiilor de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității
și de punere în aplicare a Protocolului de la Kyoto, împreună cu dispozițiile
de punere în aplicare a acesteia (Decizia 2005/166/CE)[2] reprezintă principalele
instrumente de monitorizare, de raportare și de verificare cu privire la
emisiile de GES. Acestea stabilesc detaliile pentru raportarea tuturor
emisiilor antropice de la surse și a eliminării de către
absorbanți a gazelor cu efect de seră, precum și pentru
furnizarea de informații cu privire la programele naționale pentru
reducerea emisiilor, la estimările privind emisiile de gaze cu efect de
seră, precum și la politicile și măsurile în conformitate
cu Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor
climatice (CCONUSC). Cei șase ani de experiență acumulată în implementarea
Deciziei 280/2004 și a dispozițiilor de punere în aplicare a acesteia
cuprinse în Decizia 2005/166, precum și experiența suplimentară dobândită
în cadrul negocierilor internaționale și prin punerea în aplicare a
diverselor cerințe ale CCONUSC au arătat că există domenii
în care ar putea fi realizate îmbunătățiri semnificative. De
asemenea, necesitatea de a spori acțiunile noastre de atenuare și de
a ne îndeplini angajamentele interne și internaționale actuale și
viitoare, inclusiv strategia Europa 2020, presupune instituirea unui sistem de
monitorizare și de raportare îmbunătățit. În special, aspectele pe care Decizia privind mecanismul de
monitorizare va urmări să le abordeze sunt următoarele: §
Sistemul existent de monitorizare și de
raportare nu este adecvat pentru punerea în aplicare a noilor cerințe care
rezultă din noua legislație. Pachetul energie/climă convenit între Consiliu și Parlamentul
European și adoptat de către Parlamentul European la 17 decembrie
2008 a introdus noi cerințe pentru statele membre în ceea ce privește
monitorizarea și raportarea, cerințe care, pentru a intra în vigoare,
trebuie încorporate într-o revizuire a Deciziei 280/2004/CE.
Nu există date adecvate la nivelul Uniunii pentru a sprijini
elaborarea și punerea în aplicare de politici viitoare.
Într-o serie de domenii/sectoare extrem de importante pentru reducerea
emisiilor de GES și pentru luarea de măsuri la nivelul Uniunii nu s-au
colectat până în prezent date adecvate sau suficient de precise pentru a
permite și sprijini elaborarea și punerea în aplicare de politici
eficiente. Exemple de astfel de domenii sunt: a) transportul maritim, b) aviația,
c) exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și
silvicultură (LULUCF) și c) adaptarea.
Sistemul actual de monitorizare și de raportare nu ia în
considerare cele mai recente evoluții la nivel internațional în
temeiul CCONUSC și nu este adecvat pentru asigurarea respectării
noilor angajamente internaționale.
UE s-a angajat pe plan internațional să acorde finanțare
inițială rapidă și semnificativă în domeniul climei și
sprijin tehnologic țărilor în curs de dezvoltare. Caracterul transparent
și cuprinzător al tipului și valorii sprijinului furnizat sunt
esențiale pentru asigurarea vizibilității, a furnizării
eficiente și a credibilității UE față de partenerii noștri
internaționali. Problemele identificate mai sus au condus deseori la
critici severe din partea altor țări privind faptul că Uniunea
Europeană și statele sale membre nu își îndeplinesc
angajamentele și trebuie, în consecință, soluționate.
Sunt necesare date și informații suplimentare pentru
monitorizarea progreselor cu privire la obiectivul de reducere a
emisiilor, în special în ceea ce privește strategia Europa 2020.
Strategia Europa 2020, noua strategie a politicii economice integrate a
Uniunii pentru ocuparea forței de muncă și creștere
economică, include obiectivele UE și naționale de limitare a
emisiilor ca obiective principale.
Există o lipsă vizibilă de informații
transparente, actuale, coerente, complete și comparabile raportate în
prezent în temeiul Deciziei privind mecanismul de monitorizare
Rata relativ ridicată de cazuri de nerespectare din ultimii ani
indică faptul că transparența, corectitudinea, coerența și eficiența sistemului existent de
monitorizare și de raportare pot fi îmbunătățite.
Experiența a arătat că există o necesitate
urgentă de simplificare și eficientizare a cerințelor
actuale privind raportarea.
Experiența în implementarea Deciziei privind mecanismul de
monitorizare a arătat că anumite cerințe de raportare nu au fost
îndeplinite astfel cum s-a preconizat sau că informațiile nu au fost
utilizate astfel cum s-a anticipat. De asemenea, legăturile dintre
instrumentele de raportare ar putea fi îmbunătățite.
2.
Analiză
privind subsidiaritatea
Temeiul juridic
pentru propunerea legislativă îl constituie articolul 192 alineatul (1)
din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Propunerea urmărește
un obiectiv legitim în domeniul de aplicare a articolului 191 alineatul (1) din
Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, și anume combaterea
schimbărilor climatice (atenuare și adaptare). Scopul propunerii este
de a îmbunătăți disponibilitatea informațiilor pentru
politicile și procesul decizional la nivelul Uniunii, precum și
coordonarea și coerența Uniunii și a statelor membre în
raportarea în temeiul CCONUSC. Acest obiectiv nu poate fi îndeplinit prin
metode mai restrictive. Acțiunile întreprinse la
nivel național nu reușesc să atingă conformitatea cu
angajamentele asumate la nivel internațional și nu sunt suficiente
pentru a îndeplini obiectivele stabilite în temeiul Deciziei privind partajarea
eforturilor (406/2009/CE). Este, așadar,
necesar ca Uniunea să creeze contextul care să permită instituirea
unui cadru de raportare armonizat, în măsura în care este posibil, în
vederea îndeplinirii cerințelor internaționale și ale UE. Acțiunile
întreprinse la nivelul Uniunii, datorită eficienței lor, ar prezenta
avantaje clare față de acțiunile întreprinse la nivel național.
3.
Obiectivele
inițiativei UE
Obiectivul general este, prin intermediul unei
raportări actuale și transparente, precise, complete, coerente și
comparabile (TACCC) la nivelul Uniunii și al statelor membre, de
a: (a) sprijini UE și statele membre în vederea
îndeplinirii angajamentelor asumate în temeiul CCONUSC, (b) sprijini UE și statele membre în vederea îndeplinirii
angajamentelor interne cu privire la atenuare și adaptare, (c) sprijini elaborarea și implementarea
eficientă a politicilor UE.
3.1 Obiective specifice și operaționale
§
Aplicarea cerințelor de monitorizare și
de raportare prevăzute în Decizia privind partajarea eforturilor (EDS) și
în Directiva privind sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii
(EU ETS) o Obiective operaționale: §
stabilirea unui ciclu de revizuire și de
conformitate în temeiul Deciziei privind partajarea eforturilor; §
încorporarea cerințelor de raportare pentru
folosirea veniturilor din comercializare astfel cum prevede Directiva ETS
revizuită; §
Îmbunătățirea cadrului actual de
monitorizare și de raportare pentru a răspunde cerințelor
legislației UE și internaționale viitoare o Obiective operaționale: §
stabilirea cerințelor de monitorizare și
de raportare pentru transportul maritim; §
stabilirea cerințelor de raportare privind impactul
nelegat de CO2 al aviației asupra climei; §
stabilirea cerințelor de raportare privind
adaptarea la schimbările climatice; §
stabilirea cerințelor suplimentare de
raportare privind LULUCF; §
Îmbunătățirea raportării UE și
a statelor membre cu privire la sprijinul financiar și tehnologic acordat țărilor
în curs de dezvoltare, asigurând adeziunea la angajamentele internaționale
în temeiul CCONUSC o Obiectiv operațional: specificarea cerințelor de raportare cu
privire la sprijinul financiar și tehnologic acordat țărilor în
curs de dezvoltare; §
Îmbunătățirea coerenței
raportării în temeiul Deciziei privind mecanismul de monitorizare cu
raportarea în conformitate cu alte instrumente juridice UE care abordează
poluanții atmosferici o Obiectiv operațional: stabilirea de legături între raportarea
GES în temeiul EU ETS și informațiile raportate în cadrul Registrului
European al Emisiilor și Transferului de Poluanți (E-PRTR), în
temeiul Directivei privind plafoanele naționale de emisie (Directiva NEC) și
al Regulamentului privind gazele fluorurate cu efect de seră; §
Îmbunătățirea raportării
având în vedere învățămintele desprinse din punerea în aplicare
în trecut o Obiective operaționale §
îmbunătățirea raportării
privind estimările, politicile și măsurile; §
îmbunătățirea pregătirii
raportului național privind inventarierea.
4.
Opțiuni
de politică și evaluarea impactului
Revizuirea Deciziei privind mecanismul de monitorizare sprijină
punerea în aplicare a politicilor și angajamentelor adoptate ale Uniunii,
în special angajamentele UE în temeiul CCONUSC, obiectivele și
instrumentele legislative din cadrul pachetului energie/climă și
punerea în aplicare a strategiei Europa 2020. Efectele sociale, economice și
de mediu specifice au fost deja evaluate pentru multe dintre domeniile în
cauză, odată cu adoptarea[3]
pachetului energie/climă, care a inclus obiective și acțiuni
specifice. Revizuirea Deciziei privind mecanismul de monitorizare și a
dispozițiilor de punere în aplicare a acesteia contribuie la avantajele de
mediu identificate în evaluarea impactului pentru instrumentele respective,
prin asigurarea unei monitorizări adecvate a îndeplinirii obiectivelor. Efecte asupra mediului Decizia privind mecanismul de monitorizare este revizuită în
vederea îmbunătățirii performanțelor de mediu ale Uniunii
Europene: a) prin asigurarea disponibilității unor date și informații
mai bune și mai complete (calitatea datelor/caracterul integral), b) prin favorizarea unei mai bune respectări a obiectivelor,
angajamentelor și cerințelor interne și internaționale (respectarea
angajamentelor interne și/sau internaționale), și c) permițând continuarea proiectării, elaborării și
punerii în aplicare de acțiuni viitoare în domeniu (elaborarea/punerea
în aplicare a politicilor viitoare). Efectele asupra mediului au fost evaluate pentru fiecare dintre opțiunile
propuse pe baza unei combinații, după caz, a celor trei criterii menționate
anterior (rating-uri folosite: + sau – este utilizat pentru a arăta
efectele pozitive și, respectiv, negative. = înseamnă niciun impact,
+/- impact scăzut, ++/--, impact mediu, +++/--- impact ridicat). Aspectele privind conformitatea și simplificarea au fost, de
asemenea, evaluate în mod specific. (Rating-urile folosite cu privire la
conformitate: LL: posibilitate redusă, ML: posibilitate medie, HL:
posibilitate crescută). Efecte economice Decizia privind mecanismul de monitorizare reprezintă un
instrument prin intermediul căruia sunt aplicate cerințele interne și
internaționale de raportare. Aceste cerințe sunt la nivel național,
prin urmare, principalele efecte economice legate de revizuirea Deciziei
privind mecanismul de monitorizare se referă la povara administrativă
suportată de autoritățile publice la nivelul statelor membre
odată cu aplicarea modificărilor. Alte efecte (sociale, ocuparea forței de muncă, industriale,
IMM-uri) Opțiunile propuse vor avea efecte sociale minore legate de
informarea publicului, acestea nefiind abordate în mod specific în evaluarea
impactului. Decizia privind mecanismul de monitorizare nu impune IMM-urilor sau
sectorului industrial nicio cerință de raportare directă sau
indirectă; prin urmare, este improbabil ca decizia să aibă
efecte asupra ocupării forței de muncă, așadar acestea nu
au fost evaluate în continuare.
4.1 Stabilirea unui ciclu de revizuire și de
conformitate la nivelul UE în temeiul Deciziei privind partajarea eforturilor
Opțiunea 1: Nicio revizuire internă la nivelul UE. Se bazează pe
revizuirea actuală a CCONUSC („menținerea politicilor actuale”).
(Această sub-opțiune a fost eliminată într-o etapă inițială.) Opțiunea 2: O revizuire
internă a inventarului la nivelul UE a fost pusă în aplicare în
scopuri de stabilire a obiectivelor (revizuire inițială), în timp ce Uniunea
continuă să se bazeze pe revizuirea inventarului în temeiul CCONUSC
precum în cazul actualei decizii privind mecanismul de monitorizare, pentru
ciclul anual de conformitate în temeiul Deciziei privind partajarea eforturilor
(ESD). (Această sub-opțiune a fost eliminată într-o etapă
inițială.) Opțiunea 3: Stabilirea unui
ciclu anual „lejer” de revizuire și de conformitate la nivelul UE pentru
punerea în aplicare a Deciziei privind partajarea eforturilor (ESD) și a
unei revizuiri inițiale cuprinzătoare. [Revizuirea anuală s-ar
realiza într-un interval de timp mai scurt, cu proceduri de verificare în mare
parte automate, suplimentate printr-o analiză a rapoartelor de revizuire
anterioare ale CCONUSC, care se bazează pe verificările și
procedurile existente realizate în prezent de către Agenția
Europeană de Mediu (AEM) în temeiul Deciziei privind mecanismul de
monitorizare]. („revizuire lejeră”) Opțiunea 4: Stabilirea unui
proces de revizuire și a unui ciclu de conformitate anual la nivelul UE,
în vederea punerii în aplicare a Deciziei privind partajarea eforturilor (ESD),
împreună cu o revizuire inițială completă. Revizuirea ar fi
similară revizuirii CCONUSC, însă ar avea o durată mai
scurtă, pentru a permite o evaluare a conformității în cursul anului
calendaristic („revizuire completă”) || Efecte asupra mediului[4] || Sarcini administrative Opțiunea 3: Revizuire lejeră || + || 15.000-30.000 EUR Opțiunea 4: Revizuire completă || +++ || 50.000-100.000 EUR Subopțiunile privind tratamentul recalculărilor
care rezultă din a) îmbunătățirea practicilor metodologice
anuale obișnuite sau a datelor din inventarele de gaze cu efect de
seră (cazul 1), și b) modificarea normelor de raportare la nivel
internațional (cazul 2) cu privire la ciclul anual de raportare, revizuire
și conformitate au fost, de asemenea, luate în considerare.
4.2 Încorporarea cerințelor de raportare privind
utilizarea veniturilor provenite din licitare în temeiul Directivei ETS
revizuite
Directiva ETS revizuită specifică în mod clar faptul că
cerințele suplimentare de raportare privind utilizarea veniturilor
provenite din licitarea certificatelor de emisii se includ în rapoartele
prezentate în temeiul Deciziei nr. 280/2004/CE[5].
4.3 Stabilirea cerințelor de monitorizare și de
raportare pentru emisiile generate de activitățile de transport
maritim internațional
Opțiunea 1: Continuarea monitorizării și raportării emisiilor de
GES generate de activitățile de transport maritim intern și
internațional în inventarele de GES, fără a stabili o bază
pentru îmbunătățirea datelor subiacente. („menținerea
politicilor actuale”) Opțiunea 2: Stabilirea unor cerințe
detaliate de monitorizare și de raportare pentru statele membre.
(Această opțiune ar include definirea unei baze pentru monitorizare,
criteriile de alocare a cotelor de emisii pentru statele membre și
detaliile administrative privind raportarea.) („cerințe detaliate de
raportare – acum”) Opțiunea 3: Stabilirea bazei pentru noi
orientări privind monitorizarea și raportarea, care să permită
adoptarea de dispoziții detaliate în legislația viitoare prin
procedura de comitologie, odată ce o măsură a fost adoptată
de către Organizația Maritimă Internațională sau de
către UE. („cadrul acum, detaliile mai târziu”) || Efecte asupra mediului || Conformitate || Sarcini administrative Opțiunea 1: Menținerea politicilor actuale || - - || na || na Opțiunea 2: Cerințe detaliate de raportare acum || + || ML || - - - Opțiunea 3: Cadrul acum, detaliile mai târziu || + + + || HL || -
4.4
Stabilirea cerințelor de
raportare privind impactul nelegat de CO2 al aviației asupra
climei globale
Opțiunea 1: Continuarea monitorizării
actuale a emisiilor de GES generate de aviația UE și internațională
în inventarele de GES limitate la emisiile de CO2. („menținerea
politicilor actuale”). Opțiunea 2: Impunerea raportării de
către statele membre a impactului nelegat de CO2 al aviației,
prin înmulțirea efectelor dioxidului de carbon cu un factor predefinit. Factorul
ar fi modificat de către Comitetul privind schimbările climatice
pentru a reflecta ultimele rezultate științifice („abordare
multiplicativă”) Opțiunea 3: Impunerea raportării de
către statele membre a impactului nelegat de CO2 al aviației,
pe baza unor modele detaliate. („abordarea pe bază de modele”) Opțiunea 4: Adoptarea de noi cerințe
de raportare pentru statele membre privind impactul nelegat de CO2 al
aviației, pe baza unui sistem diferențiat. (În temeiul acestei opțiuni,
statele membre care au raportat mai mult de 3% din totalul de emisii de CO2
produse de aviație în UE ar trebui să raporteze impactul nelegat
CO2 al aviației, pe baza unor modele detaliate. (În prezent,
această opțiune s-ar aplica Franței, Germaniei, Italiei, Țărilor
de Jos, Spaniei și Regatului Unit, care sunt responsabile solidar pentru
aproximativ 80% din emisiile de CO2.) Toate celelalte state membre ar
putea raporta folosind modelele detaliate, însă, dacă acest lucru nu
este posibil, ar putea folosi abordarea multiplicativă. („abordarea
diferențiată”) || Efecte asupra mediului || Conformitate || Sarcini administrative Opțiunea 1: Menținerea politicilor actuale || - || = || = Opțiunea 2: Abordarea multiplicativă || + || HL || 24.000 EUR Opțiunea 3: Abordarea pe bază de modele || ++ || LL || 6,75 milioane EUR Opțiunea 4: Abordarea diferențiată || +++ || ML || 1,52 milioane EUR
4.5 Stabilirea
cerințelor de raportare privind adaptarea la schimbările climatice
Opțiunea 1: Continuarea raportării
actuale cu privire la efectele schimbărilor climatice, vulnerabilitate și
adaptare în comunicările naționale ale statelor membre în temeiul
CCONUSC și utilizarea acestor informații în scopuri UE. („menținerea
politicilor actuale”). Opțiunea 2: Impunerea raportării detaliate
de către statele membre, pe o bază anuală, cu privire la acțiunile
referitoare la schimbările climatice, vulnerabilitate și adaptare.
(Această opțiune ar cuprinde, între altele, efectele înregistrate și
preconizate în funcție de sector, evaluarea vulnerabilităților
cheie în funcție de regiune și de sector de activitate, strategia de
adaptare existentă la nivel național și/sau regional și
măsurile aplicate sau planificate, informații privind strategiile și
proiectele bilaterale și multilaterale privind adaptarea și bugetele alocate).
(„raportare detaliată”) Opțiunea 3: Impunerea raportării anuale
de către statele membre cu privire la acțiunile naționale
aplicate sau planificate de adaptare la schimbările climatice. În cadrul
acestei opțiuni s-ar furniza o listă orientativă a informațiilor
care trebuie raportate. („raportare privind acțiunile”) || Efecte asupra mediului || Conformitate || Sarcini administrative Opțiunea 1: Menținerea politicilor actuale || - || = || = Opțiunea 2: Raportare detaliată || +++ || LL || 1 – 2,24 milioane EUR Opțiunea 3: Raportare privind acțiunile || ++ || HL || 120.000 EUR
4.6 Stabilirea
cerințelor suplimentare de raportare privind LULUCF
Opțiunea 1: Continuarea raportării
actuale cu privire la exploatarea terenurilor, schimbarea destinației
terenurilor și silvicultură. („menținerea politicilor
actuale”) Opțiunea 2: Stabilirea de cerințe
revizuite de raportare pentru activitățile LULUCF, pe baza informațiilor
din cadrul negocierilor internaționale în curs (și pe lângă
cerințele existente de raportare), în următoarele domenii („cerințe
detaliate acum”):[6] §
estimarea și raportarea obligatorie a emisiilor
și eliminărilor din activitatea de gestionare forestieră §
estimarea și raportarea informațiilor
privind emisiile generate de produsele forestiere recoltate (obligatoriu) §
estimarea și raportarea emisiilor și a eliminărilor
generate de activitățile de reirigare și asanare a solului[7]
(voluntar) §
estimarea și raportarea emisiilor și a eliminărilor
care fac obiectul „forței majore”[8]
(voluntar) §
actualizarea valorilor de referință în
domeniul gestionării pădurilor pe baza noilor date sau a
îmbunătățirilor metodologice Opțiunea 3: Stabilirea bazei pentru noile orientări privind raportarea, permițând
adoptarea dispozițiilor detaliate în legislația viitoare, odată
cu adoptarea, la nivel UE sau internațional, a măsurilor relevante. (În
fapt, aceasta înseamnă că domeniul de aplicare a raportării ar
fi determinat prin procedura de codecizie pentru reglementarea rolului LULUCF
în cadrul angajamentului UE de reducere a emisiilor de GES, în timp ce detaliile
tehnice ar fi stabilite prin intermediul actelor delegate („comitologie”) în
cadrul convenit de către Parlamentul European și Consiliu). („cadrul
acum, detaliile mai târziu”) || Efecte asupra mediului || Conformitate || Sarcini administrative Opțiunea 1: Menținerea politicilor actuale || - - - || = || = Opțiunea 2: Cerințe detaliate acum || + + || ML || 610.000 EUR - 710.000 EUR Opțiunea 3: Cadrul acum, detaliile mai târziu || + + + || HL || < 610.000 EUR - 710.000 EUR
4.7 Stabilirea
cerințelor de raportare privind sprijinul financiar și tehnologic
acordat țărilor în curs de dezvoltare
Opțiunea 1: Continuarea raportării
actuale cu privire la sprijinul financiar și tehnologic acordat țărilor
în curs de dezvoltare prin comunicările naționale ale statelor membre
în temeiul CCONUSC, fără cerințe separate de raportare la
nivelul UE. („menținerea politicilor actuale”) Opțiunea 2: Solicitarea raportării
de către statele membre, în mod voluntar, din doi în doi ani, informații
cu privire la sprijinul financiar și tehnologic furnizat, pe baza
orientărilor naționale de comunicare. („raportare voluntară”) Opțiunea 3: Impunerea raportării anuale de către statele membre, prin
intermediul unor formate standardizate, cu privire la sprijinul financiar și
tehnologic acordat țărilor în curs de dezvoltare, pe baza
orientărilor naționale de comunicare existente, dar solicitând
informații detaliate cu privire la programele tehnologice și
folosirea metodologiilor elaborate în cadrul UE pentru raportarea sprijinului
financiar și a indicatorilor pentru fluxurile financiare ale Organizației
pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE/CAD). („raportare
detaliată”) || Efecte asupra mediului || Conformitate || Sarcini administrative Opțiunea 1: Menținerea politicilor actuale || - - - || = || = Opțiunea 2: Raportare voluntară || + || ML || 65.000 EUR Opțiunea 3:Raportare detaliată || +++ || ML || 195.000 EUR
4.8 Îmbunătățirea
coerenței cu alte instrumente legislative din UE care vizează poluanții
atmosferici
Opțiunea 1: Abordarea cerințelor de
raportare din Decizia privind mecanismul de monitorizare și alte
instrumente legislative separat și nestandardizarea raportării în
temeiul diverselor instrumente. („menținerea politicilor actuale”) Opțiunea 2: Stabilirea cerințelor de
raportare cu privire la coerența informațiilor între raportarea în
temeiul Deciziei privind mecanismul de monitorizare și raportarea în
temeiul EU ETS, E-PRTR, al Directivei NEC și al Regulamentului privind gazele
fluorurate, precum și pentru raportarea cu privire la verificările
privind asigurarea calității/controlul calității (QA/QC)
realizate în vederea asigurării coerenței între diferitele
instrumente legislative (inclusiv cotele de emisii ETS). („raportare privind
coerența”) Opțiunea 3: Stabilirea de cerințe în
vederea modificării sistemelor naționale de inventariere din statele
membre pentru a permite accesul la date rezultate din alte instrumente de
raportare (de exemplu, ETS, EPRTR, NEC) și, prin urmare, pentru ca datele privind
inventarierea să fie, de asemenea, disponibile pentru raportarea în
temeiul altor instrumente de raportare. („modificarea sistemului național”) Opțiunea 4: Stabilirea cerinței de a
folosi datele raportate direct prin intermediul altor instrumente precum EU
ETS, EPRTR, Regulamentul privind gazele fluorurate, Directiva NEC, prin
alinierea datelor raportate privind poluanții prin reconcilierea:
dezagregării, conținuturilor, procedurilor, instrumentelor și
formatelor folosite/definite. (Această sub-opțiune a fost
eliminată într-o etapă inițială.) || Efecte asupra mediului || Simplificare || Conformitate || Sarcini administrative Opțiunea 1: Menținerea politicilor actuale || - || - - || = || Costuri potențiale în cazul în care absența QA/QC este ridicată în cadrul revizuirii CCONUSC Opțiunea 2: Raportare privind coerența || + + || ++ || HL || 525.000 EUR (excluzând avantajele simplificării) Opțiunea 3:Modificarea sistemului național || + + + || +++ || HL || 380.000 EUR
4.9 Îmbunătățirea
raportării având în vedere învățămintele desprinse din
punerea în aplicare anterioară
Opțiunea 1: Păstrarea
orientărilor existente privind raportarea din Decizia privind mecanismul
de monitorizare și dispozițiile de punere în aplicare a acesteia și
bazarea pe orientările metodologice menționate în CCONUSC. („menținerea
politicilor actuale”) Opțiunea 2: Impunerea raportării
anuale și specificarea în continuare a tipului de informații/date
care trebuie raportate și/sau a formatelor relevante („formate
standardizate”) Opțiunea 3: Specificarea în continuare de
orientări metodologice cu privire la efectele politicilor și
măsurilor și la pregătirea estimărilor emisiilor de GES.
(„armonizarea metodologiilor”) Opțiunea 4: Impunerea stabilirii unui
sistem național de raportare privind estimările, politicile și
măsurile[9]
(împreună cu principiile de bază, precum și cele pentru
inventarele de GES) („stabilirea sistemului național”) || Efecte asupra mediului || Conformitate || Simplificare || Sarcini administrative Opțiunea 1: Menținerea politicilor actuale || = || = || - - - || Opțiunea 2: Formate standardizate || ++ || HL || + + || 980.000 EUR-1,3 milioane EUR Opțiunea 3: Armonizarea metodologiilor || +++ || LL || - || Mai mare decât pentru opțiunea 2 Opțiunea 4: Stabilirea sistemului național || +++ || ML || + + + || 290.000 EUR
5.
Compararea
opțiunilor
Principalul obiectiv al Deciziei privind mecanismul de monitorizare
este de a sprijini Uniunea și statele sale membre în îndeplinirea
angajamentelor și obiectivelor lor interne și internaționale și
în elaborarea de politici viitoare, prin asigurarea unei raportări
transparente, corecte, coerente, comparabile și integrale. Cel mai bun
scenariu garantează îndeplinirea eficientă și eficace a acestor
obiective. Sarcinile administrative totale legate de scenariul ideal se
încadrează în limitele a 4-5 milioane EUR pentru UE-27. Având în vedere incertitudinile cu privire la viitorul regim în
domeniul climei, cel mai bun scenariu prevede stabilirea unui proces de
revizuire la nivelul UE a datelor privind GES transmise de statele membre cu
scopul de a asigura evaluarea nivelului de respectare a obiectivelor EDD într-o
manieră cuprinzătoare, transparentă, credibilă și în
timp util, astfel cum se prevede în pachetul energie/climă. În ceea ce
privește raportarea emisiilor provenite din transportul maritim internațional
și sectorul LULUCF, unde se desfășoară dezbateri
referitoare la politici atât la nivel național, cât și internațional,
se urmărește o abordare prudentă prin asigurarea faptului
că DMM furnizează un cadru corespunzător pentru stabilirea cerințelor
detaliate de raportare într-o etapă ulterioară, atunci când se atinge
un rezultat concret în domeniul politicii (la nivel național sau internațional).
În acest mod, se asigură coerența cu un viitor cadru de politică
și se evită dublarea eforturilor, asigurându-se, în același
timp, faptul că UE este capabilă să pună în aplicare în cel
mai eficient mod cu putință cerințele detaliate. În ceea ce
privește impactul nelegat de CO2 al
aviației, se asigură încă o dată coerența
cu politica internă existentă, care solicită depunerea de
eforturi în vederea luării în considerare a efectelor respective.
Propunerea inclusă în proiectul de regulament cu privire la impactul nelegat
CO2 al aviației asupra climei, care prevede obligația Comisiei de a evalua din doi
în doi ani impacturile respective pe baza celor mai recente date privind
emisiile disponibile și a progreselor științifice, diferă
de cele explorate în cadrul evaluării impactului și reflectă
informațiile utile primite de alte servicii ale Comisiei pe parcursul
procesului de consultare interservicii. Noua propunere a fost inclusă în
proiectul de regulament, întrucât se consideră că aceasta asigură
coerența cu politica actuală a Uniunii, obținând beneficii
similare cu costuri administrative mult mai scăzute. În ceea ce privește
sprijinul financiar și tehnologic, cea mai bună opțiune de
îmbunătățire a raportării pe baza metodelor comune este și
ea coerentă cu obligația UE de a oferi informații transparente și
complete privind sprijinul financiar și tehnologic furnizat țărilor
în curs de dezvoltare și rezultatele din sarcina limitată. În ceea ce
privește adaptarea, raportarea anuală a acțiunilor de adaptare
va contribui la definirea ulterioară a strategiei de adaptare la nivelul
UE și va sprijini mecanismul UE de schimb de informații. Aceasta este
o opțiune eficientă în ceea ce privește sarcina
administrativă limitată, asigurând, în același timp, faptul
că UE poate aborda în mod satisfăcător obligațiile internaționale
de raportare. În cele din urmă, cel mai bun scenariu prevede, de asemenea,
îmbunătățirea sistemului național existent în statele
membre pentru a aborda modalitățile de raportare privind prognozele,
politicile și măsurile, precum și coerența cu alte
instrumente juridice care vizează poluanții atmosferici. Acest
scenariu reprezintă un pas înainte deoarece, în pofida poverii
administrative impuse, acesta conduce la o mai bună respectare și la
simplificarea eforturilor pe termen lung, precum și la reducerea, în cele
din urmă, a costurilor. De asemenea, cel mai bun scenariu prevede dispoziții
QA/QC mai bune și introducerea de formate de raportare și
orientări standardizate în vederea sporirii calității și
integralității datelor furnizate, precum și în vederea
simplificării cerințelor de raportare existente, fără a
impune o sarcină administrativă nejustificată.
6.
Monitorizare
și evaluare
Întrucât toate opțiunile de politică fac referire la cerințele
de monitorizare și raportare, integralitatea, transparența și
adeziunea rapoartelor rezultate la cerințele naționale și
internaționale vor demonstra dacă obiectivele stabilite au fost
îndeplinite prin intermediul Deciziei revizuite privind mecanismul de
monitorizare. De asemenea, se va utiliza un set de indicatori specifici
corespunzători obiectivelor generale, specifice și operaționale
stabilite în prezenta evaluare a impactului în vederea monitorizării și
evaluării performanței Deciziei revizuite privind mecanismul de
monitorizare. Indicatorii se vor axa, printre altele, pe măsura în care
rapoartele și datele rezultate aderă la orientările și/sau
orientarea stabilită, prezentarea la timp a acestora, integralitatea și
cazurile de nerespectare identificate. Rapoartele pregătite în temeiul Deciziei revizuite privind
mecanismul de monitorizare vor fi evaluate în continuare la nivelul UE și/sau
la nivel internațional anual, la fiecare 2 și/sau 4 ani. Actorii care au fost implicați în mod tradițional la nivelul
UE în exercițiul de monitorizare și evaluare, cu excepția DG
CLIMA, sunt AEM, JRC și Eurostat. Aceiași actori vor asista în
continuare la acest exercițiu în viitor. În afara faptului că vor fi utilizate în scopuri de asigurare a
conformității, rezultatele evaluării la nivelul UE și ale
evaluării internaționale vor fi utilizate în continuare pentru direcționarea
cât mai eficientă a eforturilor de îmbunătățire și a activităților
de construire a capacității la nivelul Uniunii Europene și al
statelor membre. [1] JO L 49, 19.2.2004, p.1 [2] Decizia Comisiei
2005/166/CE din 10 februarie 2005 de stabilire a normelor de aplicare a
Deciziei nr. 280/2004/CE a Parlamentului European și a Consiliului
privind un mecanism de monitorizare a emisiilor de gaze cu efect de seră
în cadrul Comunității și de punere în aplicare a Protocolului de
la Kyoto (JO L 55, 1.3.2005, p. 57) [3] Evaluarea impactului este inclusă în documentul
de lucru al serviciilor Comisiei privind documentul de evaluare a impactului „care
însoțește pachetul de măsuri de implementare a obiectivelor
Uniunii pentru schimbările climatice și energia din surse
regenerabile pentru anul 2020” (SEC (2008) 85/3) și anexa la acesta SEC
(2008)85) Vol II. [4] Rating-uri
folosite: + sau –este utilizat pentru a indica efectele pozitive și,
respectiv, negative. = înseamnă niciun impact, +/- impact redus, ++/--,
impact mediu, +++/--- impact ridicat [5] Folosirea
rapoartelor prezentate în temeiul Deciziei nr. 280/2004/CE pentru raportarea
veniturilor provenite din licitații nu este prevăzută în mod
specific pentru certificatele de „aviație” la articolul 3d alineatul (4);
cu toate acestea, din motive de coerență, acestea vor fi aplicate în
mod corespunzător. [6] Elementele
detaliate se bazează pe un proiect de decizie în temeiul Protocolului de
la Kyoto [7] „Reirigarea și asanarea”
înseamnă un sistem de practici pentru reirigarea și asanarea
terenurilor cu sol organic care acoperă o suprafață de minimum
1hectar. Activitatea se aplică terenurilor care au fost asanate și/sau
reirigate din 1990 și care nu sunt contabilizate pentru nicio altă
activitate definită în prezenta anexă, unde asanarea înseamnă
reducerea directă, indusă de către om, a pânzei freatice, iar
reirigarea este acțiunea inversă asanării, indusă
parțial sau total de către om; [8] Evenimente
dincolo de controlul părții și care nu sunt semnificativ influențate
de țara care demonstrează că nu a intervenit nicio schimbare a
destinației terenurilor pentru terenurile care fac obiectul
situațiilor de forță majoră, că situațiile au
fost dincolo de controlul părții, demonstrează eforturile
întreprinse pentru reabilitarea terenurilor care fac obiectul situațiilor
de forță majoră, sau că emisiile asociate cu exploatarea
forestieră de recuperare nu au fost excluse. [9] Obiectivul
sistemului național, astfel cum reiese din Protocolul de la Kyoto, este de
a garanta pregătirea unui inventar anual de gaze cu efect de seră,
care respectă criteriile stabilite pentru inventare, precum și de a
raporta inventarul respectiv secretariatului Convenției-Cadru a
Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) și
Comisiei Europene. Sistemul național furnizează datele privind
emisiile și datele contextuale din inventar. De asemenea, este
inclusă arhivarea datelor folosite în calcularea emisiilor, publicarea
rezultatelor, participarea la cercetările privind inventarierea și
gestionarea calității inventarului.