This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52011SC0818
Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Bulgariaand delivering a Council opinionon the updated Convergence Programme of Bulgaria, 2011-2014
Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Bulgariaand delivering a Council opinionon the updated Convergence Programme of Bulgaria, 2011-2014
Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Bulgariaand delivering a Council opinionon the updated Convergence Programme of Bulgaria, 2011-2014
Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Bulgariaand delivering a Council opinionon the updated Convergence Programme of Bulgaria, 2011-2014
Recomandare de RECOMANDARE A CONSILIULUI privind Programul național de
reformă al Bulgariei pe 2011
și care include avizul Consiliului
privind Programul de convergență actualizat al Bulgariei pentru
perioada 2011-2014 CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2)
și articolul 148 alineatul (4), având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97
al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii
pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor
economice[1],
în special articolul 9 alineatul (3), având în vedere recomandarea Comisiei Europene[2], având în vedere concluziile Consiliului
European, având în vedere avizul Comitetului pentru
ocuparea forței de muncă, după consultarea Comitetului economic
și financiar, întrucât: (1)
La 26 martie 2010, Consiliul European a acceptat
propunerea Comisiei Europene de lansare a unei noi strategii pentru ocuparea
forței de muncă și creștere economică, Strategia
Europa 2020, pe baza unei coordonări consolidate a politicilor economice,
care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în
vederea stimulării potențialului de creștere durabilă
și de competitivitate al Europei. (2)
La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare
privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor
membre și ale Uniunii Europene (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010 a
adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a
forței de muncă ale statelor membre[3],
care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre
au fost invitate să țină seama de orientările integrate în
cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă la
nivel național. (3)
La 12 ianuarie 2011, Comisia a adoptat prima
analiză anuală a creșterii, marcând începutul unui nou ciclu de
guvernanță economică în UE și al primului semestru european
de coordonare ex-ante și integrată a politicilor, care se înscrie în
cadrul Strategiei Europa 2020. (4)
La 25 martie 2011, Consiliul European a aprobat
prioritățile privind consolidarea bugetară și reforma
structurală (în conformitate cu concluziile Consiliului din 15 februarie
și 7 martie 2011 și ca urmare a analizei anuale a creșterii
efectuată de Comisie). Acesta a subliniat necesitatea de a acorda
prioritate restabilirii bugetelor solide și sustenabilității
finanțelor publice, reducerii șomajului prin intermediul reformelor
pieței forței de muncă și depunerii de noi eforturi în vederea
consolidării creșterii. Consiliul European a solicitat statelor
membre să transpună aceste priorități în măsuri
concrete pe care să le includă în programele lor de stabilitate sau
de convergență și în programele naționale de reformă. (5)
La 25 martie 2011, Consiliul European a invitat, de
asemenea, statele membre care participă la Pactul euro plus să
își prezinte angajamentele în timp util pentru a putea fi incluse în
programele lor de stabilitate sau de convergență și în
programele lor naționale de reformă. (6)
La 15 aprilie 2011, Bulgaria a prezentat actualizarea
pe 2011 a programului său de convergență, care vizează
perioada 2011-2014, și programul său național de reformă pe
2011. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două
programe, acestea au fost evaluate în același timp. (7)
Criza economică a întrerupt o perioadă de
creștere puternică, ce fusese stimulată de intrările
substanțiale de investiții străine directe și de
expansiunea creditului. PIB-ul a reînceput să înregistreze o creștere
în al doilea trimestru al anului 2010, după o scădere cumulativă
de 7,1% de la o valoare maximă la o valoare minimă, ceea ce a dus la
o creștere în general nulă a PIB-ului real pe întregul an 2010. Cei
mai importanți factori ai creșterii au fost sporirea puternică a
exporturilor și restocarea stocurilor. Soldul bugetului general înainte de
criză înregistra un surplus, în timp ce în 2009 a înregistrat un deficit
de 4,7% din PIB, iar în 2010 un deficit de 3,3% din PIB. Chiar dacă a
existat o creștere a producției și a ocupării forței
de muncă în sectoarele industriale orientate spre export, reducerea
activității în construcții, în sectorul imobiliar și al
comerțului cu amănuntul au limitat redresarea economică în
ultimul an. Ocuparea forței de muncă a fost afectată de
corectarea producției, astfel că s-au pierdut circa 358 000 de locuri
de muncă față de nivelul maxim înregistrat în 2008. Drept
urmare, rata șomajului a crescut cu câteva puncte procentuale, la 10,2% în
2010, și nu se preconizează ca, pe termen mediu, rata ocupării
să revină la nivelul de dinainte de criză. (8)
Pe baza evaluării programului de
convergență actualizat, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97 al
Consiliului, opinia Consiliului este că scenariul macroeconomic care
stă la baza previziunilor bugetare se bazează pe previziuni de
creștere mai favorabile decât cele ale serviciilor Comisiei. După
efectuarea, în 2010, a unei ajustări bugetare considerabile, la începutul
perioadei, de peste 2 puncte procentuale în termeni structurali, efortul
bugetar din 2011 este cu mult sub ajustarea recomandată de cel puțin 0,75%
din PIB. Cu toate acestea, programul de convergență actualizat
prevede o corectare a deficitului public general excesiv în 2011, în
conformitate cu recomandarea Consiliului, precum și reduceri suplimentare
ulterioare. Cu toate acestea, actualizarea nu prezintă suficiente detalii
privind măsurile bugetare planificate pentru a atinge obiectivele fiscale
în 2012-14. Obiectivul pe termen mediu revizuit în sensul reducerii, care
prevede un deficit structural de 0,6% din PIB, preconizat a fi atins în 2014,
continuă să fie mai ambițios decât nivelul minim cerut. Acesta
reflectă obiectivele Pactului de stabilitate și creștere și
se prevede să fie atins până la sfârșitul perioadei de
programare (2014). Cu toate acestea, efortul bugetar structural mediu anual
preconizat în 2012-14, după corectarea planificată a deficitului
excesiv în 2011, este cu mult sub nivelul recomandat al
îmbunătățirii structurale anuale minime de 0,5% din PIB. Având
în vedere îmbunătățirea treptată a perspectivei economice,
programul ar trebui să vizeze înregistrarea mai rapidă de progrese în
vederea atingerii obiectivului pe termen mediu. Atunci când este evaluată
comparativ cu o estimare prudentă a creșterii potențiale a
producției pe termen mediu, creșterea cheltuielilor bugetare preconizată
în 2012-13 pare a fi optimistă, reprezentând un risc la adresa
poziției fiscale structurale pe termen mediu. (9)
Corectarea deficitului excesiv astfel cum este
prevăzută să aibă loc până la sfârșitul anului 2011
va contribui la recâștigarea încrederii și la consolidarea
credibilității politicilor guvernamentale. Pe termen mediu, este
importantă atingerea obiectivului de a avea un deficit structural mic, de 0,6%
din PIB, pentru a asigura faptul că politica bugetară sprijină
regimul monetar instituit. Cu toate acestea, consolidarea bugetară este
împiedicată de ineficiențele din sectorul public, care pot duce la
presiuni considerabile în materie de cheltuieli, în timp ce este probabil ca
veniturile bugetare să fie structural mai reduse față de anii de
boom de dinaintea crizei. Este nevoie, prin urmare, de reforme ambițioase
ale finanțelor publice pentru a efectua ajustările fiscale necesare
și a contribui la asigurarea finanțării pentru punerea în
aplicare a reformelor structurale necesare, inclusiv pentru cofinanțarea
de care este nevoie pentru proiectele sprijinite de UE. (10)
Performanța fiscală a Bulgariei a fost
relativ pozitivă în mediul economic favorabil de dinaintea crizei.
Țintele fiscale erau atinse în mod consecvent și a fost
acumulată o marjă fiscală considerabilă. În 2009, sub
impactul crizei economice, bugetul a prezentat pentru prima dată după
mulți ani un deficit și a fost încălcată regula de a
păstra echilibrul bugetar sau de a avea un excedent bugetar, precum
și regula de a păstra nivelul cheltuielilor publice sub 40% din PIB.
Acest lucru s-a datorat parțial deficiențelor în ceea ce
privește planificarea și controlul cheltuielilor. A mai reflectat
și faptul că veniturile suplimentare rezultate din activitatea
economică susținută de dinaintea crizei au fost folosite pentru
a finanța majorări relativ ridicate ale cheltuielilor ad-hoc și
reduceri ale ratei securității sociale. Pentru a soluționa
aceste probleme, autoritățile au întreprins o serie de inițiative
de îmbunătățire a sistemelor de control și de monitorizare
a cheltuielilor și a sistemelor de raportare, care au inclus adoptarea
unui pachet legislativ amplu care consolida normele fiscale și cadrul
bugetar pe termen mediu. Se preconizează ca acesta să sporească
disciplina fiscală și gradul de predictibilitate a politicilor,
să reducă volatilitatea macroeconomică și să asigure o
politică bugetară mai puțin prociclică. (11)
În anii de boom de dinaintea crizei s-a înregistrat
o restrângere considerabilă a pieței forței de muncă
și o creștere semnificativă a salariilor, al căror ritm l-a
depășit pe cel al productivității. Creșterea
salarială a înregistrat un nivel de vârf, rata anuală a
creșterii salariale fiind de aproape 20% în al patrulea trimestru al
anului 2007. În urma încetinirii economice, ritmul de susținere
salarială a scăzut, deși creșterea salarială a
rămas destul de ridicată, fiind de aproape 10% în 2010 pentru
angajații cu contract de muncă (care reprezentau circa 65% din
forța de muncă). Corelarea creșterii salariale cu cea a
productivității va facilita restructurarea internă a economiei
în direcția unor sectoare productive și orientate spre export. (12)
Barierele din calea participării pe piața
forței de muncă reflectă în parte faptul că nu există
suficiente politici active în domeniul pieței forței de muncă
direcționate corespunzător și adaptate, precum și faptul
că serviciile publice de ocupare a forței de muncă sunt
ineficiente și finanțate insuficient. Calitatea serviciilor publice
din domeniul activării, acordării de asistență pentru găsirea
unui loc de muncă și recalificării este scăzută,
după cum sunt și cheltuielile publice. De asemenea, domeniul de
aplicare al politicilor active pentru piața forței de muncă este
limitat, doar 12% din persoanele aflate în căutarea unui loc de muncă
participând la măsuri de activare. Lansarea unor programe de ocupare a
forței de muncă axate mai mult pe regiuni și programele de
formare de mare amploare finanțate din fondurile structurale europene vor
avea un efect pozitiv pe termen scurt. Cu toate acestea, capacitatea
redusă de a monitoriza și evalua rezultatele programelor
împiedică elaborarea politicilor. După cum s-a subliniat într-un
raport recent comandat de Serviciul public de ocupare a forței de
muncă („Evaluarea efectelor nete ale politicilor active pentru piața
forței de muncă din Bulgaria”), existența unor servicii de mai
bună calitate și mai definite și îmbunătățirea
infrastructurii oficiilor de ocupare a forței de muncă ar sprijini mai
eficace șomerii în găsirea unui loc de muncă. (13)
Criza economică afectează în continuare
piața forței de muncă. Rata șomajului a crescut de la 5,4%
în 2008 la 10,2% în 2010, în timp ce în cazul tinerilor (cu vârste între 15
și 24 ani) a ajuns la 23,2% în 2010. Criza a afectat în special persoanele
slab calificate (inclusiv o mare parte a minorității rome), care
reprezintă aproape 70% din numărul șomerilor. Procentul
șomajului de lungă durată (46% în 2010) este mai mare decât
media UE (care în 2010 era de 40%) și poate exista riscul de a deveni
structural. Rata activității tinerilor s-a situat constant sub
două treimi din media UE (în 2009: 29,5%; UE: 43,8%). Rata ocupării
tinerilor a fost de 24,8% în 2009 (UE: 35,2%). De asemenea, Bulgaria are cea
mai ridicată rată de tineri care nici nu sunt încadrați într-o
formă de învățământ, nici nu au un loc de muncă (19,5%
din persoanele cu vârsta între 15 și 24 de ani). Una dintre principalele
bariere în calea participării tinerilor pe piața forței de
muncă o reprezintă penuria de oportunități de combinare a
educației cu munca, în special prin efectuarea de stagii sau de ucenicii
în domeniul lor de studiu, ceea ce facilitează tranziția spre
piața forței de muncă. (14)
În ciuda atingerii unui nivel de studii peste
medie, proporția persoanelor cu rezultate slabe în materie de alfabetizare
și competențe numerice este de peste 40%. Acest lucru arată
că este loc de îmbunătățiri în sistemul de
învățământ, pentru a-l alinia mai bine la necesitățile
pieței forței de muncă. Pe baza rezultatelor pozitive ale
recentei reforme de descentralizare a școlilor, se preconizează ca
viitoarea lege privind învățământul preșcolar și
școlar să ofere niște soluții care să poată fi
consolidate ulterior, și anume cu privire la autonomia financiară, la
ratele de participare la învățământul preșcolar și la
evaluarea externă, precum și la asigurarea răspunderii. Rata
abandonului școlar timpuriu (de 14,7% în 2009) este apropiată de cea
a mediei UE, dar este deosebit de ridicată în rândul romilor (în cazul
cărora în 2008 era estimată la 43%). Ratele participării la
învățământul universitar (de 27,9% în 2009) rămân sub media
UE (de 32,2%). Bulgaria a întârziat semnificativ reforma
învățământului superior. Noua Lege privind
învățământul superior, prezentată deja în 2010, dar
retrasă ulterior, ar trebui să constituie un demers util în vederea
abordării nevoilor de reformă. (15)
Reforma sistemului de pensii decisă în 2010 nu
este legată de speranța de viață sau de situația
sistemului de asistență medicală și de îngrijire pe termen
lung. Perioada de implementare a acesteia este 2011-2026, majoritatea
măsurilor intrând în vigoare în a doua jumătate a perioadei, ceea ce
ar putea pune în pericol implementarea și sustenabilitatea primului pilon
al sistemului de pensii. (16)
Gradul de sărăcie al
cetățenilor bulgari este mai mare decât media UE (41,9 % din
populație trăiește în lipsuri materiale grave în comparație
cu un procent de 8,1% din populația UE). Circa 66% din persoanele
vârstnice riscă să trăiască în sărăcie, rată
mult mai mare decât media UE. Există semne că în ultimii doi ani nivelul
de trai s-a înrăutățit. Având în vedere situația
demografică, atingerea obiectivelor programului național de
reformă în materie de reducere a sărăciei depinde în mare
măsură de elaborarea corespunzătoare a politicilor privind
lucrătorii mai în vârstă și persoanele dezavantajate, precum
și privind adecvarea transferurilor sociale. Programul național de
reformă prevede elaborarea unei strategii operaționale pentru
integrarea romilor (estimați a reprezenta 10% din populație), care
să abordeze într-un plan unic și amplu multiplele bariere cu care se
confruntă aceștia în domeniul ocupării forței de
muncă, învățământului, sănătății
și locuințelor. (17)
Eficiența redusă a serviciilor publice
rămâne un obstacol în calea creșterii. În ciuda simplificărilor
recente, reforma administrației nu a soluționat problema
creșterii calității personalului sau a posturilor-cheie. În
Bulgaria nivelul penetrării serviciilor în bandă largă fixă
este foarte scăzut, de 14,9%, fiind pe penultimul loc din UE, ceea ce
limitează, de asemenea, utilizarea tuturor serviciilor furnizate pe cale
electronică. (18)
Rata neregulilor din cadrul procedurilor de
achiziții publice atinge nivelul de 60% din toate procedurile verificate
și este chiar mai ridicată în cazul proiectelor mari de infrastructură
publică, pentru care autoritățile au obligația de a efectua
un control ex-ante. Capacitatea Agenției Publice de Inspecții
Financiare a fost redusă semnificativ, astfel că agenția a
efectuat controale ex-post doar în cazul a 12% din toate procedurile de achiziții
publice în 2009. (19)
Intensitatea energetică a economiei Bulgariei
este una dintre cele mai ridicate din UE. Un exemplu elocvent în acest sens se
referă la încălzirea locuințelor, blocurile prost
întreținute fiind responsabile de cea mai mare parte a acestei probleme.
Modificările recente ale regulilor de eligibilitate creează
posibilitatea utilizării fondurilor structurale UE pentru a sprijini
investițiile în eficiența energetică. Au fost făcute
puține investiții, iar veniturile obținute din taxele pe energie
și pe transporturi au scăzut în raport cu PIB-ul și cu
impozitele pe muncă, nivelul acestora fiind cu mult peste media UE.
Accesul pe piața energiei este împiedicat de nivelul redus al
concurenței și de mecanismele opace de stabilire a prețurilor. (20)
Bulgaria și-a asumat o serie de angajamente în
cadrul Pactului euro plus[4].
Din punct de vedere fiscal, angajamentele indică faptul că
sustenabilitatea finanțelor publice va fi susținută de
măsuri de reformă a sistemului de pensii, de acțiuni de
asigurare a faptului că salariile în sectorul public se bazează pe
performanță, de înghețarea pensiilor și a salariilor
până în 2013 și de consolidarea cadrului bugetar intern, prin
adoptarea unui pact de stabilitate financiară, care include reguli fiscale
numerice cu caracter obligatoriu. Pentru a impulsiona ocuparea forței de
muncă, se vor lua măsuri de reducere a ponderii muncii fără
forme legale și de sporire a participării forței de muncă.
Măsurile de competitivitate se axează pe reducerea sarcinilor
administrative și pe creșterea e-guvernanței, pe
îmbunătățirea accesului la educație și pe consolidarea
performanțelor sistemului de învățământ. Angajamentele
menționate anterior se referă la trei din cele patru domenii ale
pactului, nefiind abordat sectorul financiar. Acestea reprezintă o
continuare a agendei de reformă mai ample, prezentată în programul de
convergență și în programul național de reformă,
și accelerează proiectele de reformă în curs în domeniul
guvernanței fiscale, al administrației publice și al educației.
Angajamentele din cadrul Pactului euro plus au fost evaluate și au fost
avute în vedere în recomandări. (21)
Comisia a evaluat programul de
convergență și programul național de reformă, inclusiv
angajamentele asumate în ceea ce privește Pactul euro plus[5]. Comisia a ținut seama nu
numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și
socioeconomică sustenabilă în Bulgaria, ci și de conformitatea
acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de
a consolida guvernanța economică globală a Uniunii Europene prin
oferirea unei contribuții la nivelul UE pentru deciziile naționale
viitoare. Comisia consideră că după efectuarea, în 2010, a unei
ajustări bugetare considerabile și prioritare, ar trebui implementate
planurile de consolidare bugetară pentru 2011 conform prevederilor și
ar trebui luate măsuri pentru ca deficitul să scadă sub valoarea
de referință de 3%, în conformitate cu recomandarea Consiliului.
Actualizarea nu prezintă suficiente detalii privind măsurile bugetare
planificate pentru a atinge, în 2012-2014, obiectivele fiscale stabilite
și ar fi putut fi asigurat un progres mai rapid către atingerea
obiectivului pe termen mediu ales. Consolidarea cadrului bugetar intern va
întări disciplina fiscală și va oferi predictibilitate și
credibilitate politicii guvernului pe termen mediu. Ar trebui întreprinse
măsuri suplimentare și pentru a consolida competitivitatea, a ajuta
cetățenii să găsească un loc de muncă, a proteja
grupurile cele mai vulnerabile care se confruntă cu multiple bariere, a
consolida capacitatea administrației publice și a
autorităților de reglementare, a spori utilizarea eficientă a
resurselor, precum și pentru a crea mai multe oportunități
pentru investiții și creștere. (22)
În lumina prezentei evaluări și
ținând seama, de asemenea, de Recomandarea Consiliului din 2 iunie 2010 în
temeiul articolului 126 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea
Uniunii Europene, Consiliul a examinat actualizarea din 2011 a programului de
convergență prezentat de Bulgaria și avizul[6] său se reflectă în
special în recomandările de la punctele (1) și (2) de mai
jos.Ținând seama de concluziile Consiliului European din 25 martie 2011,
Consiliul a examinat programul național de reformă prezentat de
Bulgaria, RECOMANDĂ ca Bulgaria să
întreprindă acțiuni în perioada 2011-2012 astfel încât: (1)
Să continue execuția eficace a bugetului,
astfel încât în 2011 să corecteze deficitul excesiv. Să specifice
măsurile care stau la baza strategiei bugetare pentru 2012-2014 și
să profite de redresarea economică actuală pentru a accelera
ajustările fiscale pentru a atinge obiectivul bugetar pe termen mediu, în
primul rând prin menținerea creșterii cheltuielilor în raport cu
creșterea potențială pe termen mediu, majorând totodată
ponderea cheltuielilor publice care stimulează creșterea. (2)
Să ia măsuri în vederea
îmbunătățirii predictibilității planificării
și execuției bugetare, în special prin consolidarea guvernanței
fiscale. În acest sens, să elaboreze și să instituie norme
fiscale cu caracter obligatoriu și un cadru bugetar pe termen mediu bine
definit care să asigure transparența la toate nivelurile
guvernamentale. Să introducă măsuri pentru ca raportarea
bugetară să se bazeze pe angajamente. (3)
Să ia măsuri de accelerare a reformei în
curs a sistemului de pensii și să consolideze măsurile prin care
lucrătorii mai în vârstă sunt ajutați să fie activi
profesional o perioadă mai lungă. (4)
Să promoveze, în consultare cu partenerii
sociali și în conformitate cu practicile naționale, politici de
asigurare a faptului că creșterea salarială reflectă mai
bine evoluțiile în materie de productivitate și sprijină
competitivitatea. (5)
Să întreprindă măsuri în vederea
abordării provocării pe care o reprezintă combaterea
sărăciei și promovarea incluziunii sociale, în special în cazurile
grupurilor vulnerabile care se confruntă cu bariere multiple, prin:
extinderea pieței pentru furnizorii privați de servicii de ocupare a
forței de muncă, modernizarea
serviciilor publice de ocupare a forței de muncă, pentru a consolida
capacitatea acestora de a corela tipurile de competențe cu cererea de pe
piața forței de muncă, și prin acordarea de sprijin în
principal tinerilor slab calificați. Să înregistreze progrese în
privința reformei învățământului prin adoptarea unei legi
privind învățământul preșcolar și școlar și
a unei noi legi privind învățământul superior până la
mijlocul anului 2012. (6)
Să își intensifice eforturile de
consolidare a capacității administrative în funcțiile publice
cheie și în cadrul autorităților de reglementare, pentru ca serviciile
publice să dea dovadă de mai multă eficacitate atunci când
răspund nevoilor cetățenilor și ale întreprinderilor,
să introducă măsuri de verificare a procedurilor de
achiziții publice pe baza evaluării riscurilor și să
consolideze capacitatea autorităților de a preveni și a
sancționa neregulile, pentru a îmbunătăți calitatea și
eficacitatea utilizării fondurilor publice. (7)
Să elimine barierele din calea intrării
pe piață, aranjamentele privind profiturile garantate și
controlul prețurilor și să asigure independența totală
a autorității bulgare de reglementare în domeniul energiei, pentru a
deschide piața electricității și a gazului unei
concurențe mai mari. Să introducă stimulente pentru îmbunătățirea
eficienței energetice a clădirilor. Adoptată la Bruxelles, Pentru Consiliu Președintele [1] JO L 209,
2.8.1997, p. 1. [2] JO C , p.
. [3] Menținute
pentru 2011 prin Decizia 2011/308/UE a Consiliului din 19 mai 2011. [4] Mai multe
detalii privind angajamentele asumate în cadrul Pactului euro plus pot fi
găsite în documentul SEC(2011) 711. [5] SEC(2011)
711. [6] Prevăzut
la articolul 9 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.