COMISIA EUROPEANĂ
Bruxelles, 2.3.2017
COM(2017) 202 final
RAPORT AL COMISIEI
CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIUL EUROPEAN ȘI CONSILIU
Al zecelea raport privind transferul și relocarea
x0009
1Introducere
Începând cu 2015, pentru a aborda criza severă a refugiaților, Comisia Europeană a depus eforturi intense în vederea punerii în aplicare a tuturor diferitelor componente ale unei politici cuprinzătoare în domeniul migrației, punere în aplicare pe care Consiliul European și Parlamentul European au solicitat-o în mod repetat. Aceasta include atât măsuri pe termen scurt, cât și pe termen lung: de la abordarea fluxurilor migratoare din afara UE și blocarea fluxurilor neregulate către și în cadrul Europei pentru a asigura controlul efectiv al frontierelor noastre externe, în special prin înființarea Agenției Europene pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă, la reformarea sistemului european comun de azil și asigurarea de căi îmbunătățite pentru migrația legală, inclusiv prin stabilirea unui cadru comun al UE pentru relocare.
Transferul temporar de urgență și mecanismele de relocare sunt elemente-cheie ale răspunsului Uniunii pentru o mai bună gestionare a migrației și reflectare în practică a principiului responsabilității și solidarității. Alături de toate celelalte măsuri necesare sau instituite în prezent pentru a reduce, în mod sustenabil, fluxurile de migranți aflați în situație neregulamentară către Europa, aceste mecanisme sunt componente importante ale strategiei mai largi de redobândire a controlului asupra situației.
Nu poate exista o partajare echitabilă a responsabilității fără solidaritate. Măsurile și propunerile Comisiei se bazează pe acest principiu și nu pot fi disociate unele de altele. În conformitate cu Declarația de la Malta a șefilor de stat și de guvern, trebuie puse în aplicare toate elementele politicii cuprinzătoare a UE în domeniul migrației. Reluarea, începând cu 15 martie 2017, a transferurilor spre Grecia efectuate în temeiul Regulamentului Dublin, care a fost recomandată de Comisie, nu poate fi separată de responsabilitatea colectivă de a reduce presiunea asupra Greciei prin punerea în aplicare a obligațiilor prevăzute în deciziile Consiliului privind transferul. În plus, în timp ce este esențial ca mecanismele de transfer de urgență să fie pe deplin implementate pe termen scurt pentru a reduce presiunea din partea Italiei și a Greciei, este, de asemenea, important ca în paralel să se accelereze acțiunile privind reforma sistemului european comun de azil, în special privind Regulamentul Dublin. O astfel de reformă va asigura că Europa dispune de o politică echitabilă, dar eficace în domeniul azilului, bazată pe o partajare clară și corectă a responsabilității între statele membre, care include instrumente structurale pentru abordarea situaților cu un anumit nivel de presiune
Deși sosirea migranților a scăzut semnificativ în 2016, Grecia este în continuare sub o presiune considerabilă, 62 300 de migranți fiind încă prezenți pe teritoriul său. Grecia trebuie, de asemenea, să concentreze resursele pe implementarea Declarației UE-Turcia și să asigure operațiunile zilnice de returnare în Turcia a migranților aflați în situație neregulamentară care au trecut din Turcia în insulele elene după 20 martie 2016. În Italia, 2016 a marcat un nou record din punctul de vedere al sosirilor, 181 436 (18 % mai mult decât în 2015), dintre care 14 % erau minori neînsoțiți. Măsurile propuse recent de Italia pentru a-și accelera eforturile de returnare a acelor migranți care nu au dreptul să rămână în UE sunt binevenite și ar trebui să fie puse în aplicare rapid. Transferul ar trebui să reducă presiunea asupra Italiei prin partajarea responsabilității în ceea ce privește soluționarea cererilor migranților care au nevoie în mod clar de protecție internațională.
Comisia a raportat lunar cu privire la punerea în aplicare a mecanismelor de transfer și de relocare. Dacă procesul de relocare a înregistrat progrese, nu același lucru se poate spune despre transferuri unde progresul la nivel global a fost lent. Pentru a încuraja îndeplinirea rapidă a obligațiilor de transfer, având în vedere situația de la fața locului, Comisia a stabilit obiective specifice pentru a asigura transferul tuturor acelor persoane eligibile aflate în Italia și Grecia, într-un mod eficace și uniform în intervalul de timp prevăzut de deciziile Consiliului. Comisia a invitat în mod bilateral statele membre să își intensifice eforturile pentru a îndeplini obiectivele stabilite și, cel mai important, obligațiile care le revin. Acele state membre și țările asociate care erau deja active în ceea ce privește transferul au reacționat în mod pozitiv și au comunicat Comisiei planificarea lor lunară. Cu toate acestea, răspunsurile din partea statelor membre mai puțin active au fost diferite.
Sunt asigurate toate condițiile preliminare operaționale pentru a se realiza operațiunile de transfer și a ajuta statele membre să atingă obiectivele stabilite. Unele state membre și țările asociate sunt pioniere în acest sens. Acum trebuie să urmeze altele. Transferul tuturor persoanelor eligibile aflate în Italia și Grecia ar putea fi posibil până în septembrie 2017 dacă toate statele membre își respectă obligațiile și asigură rezultate. Eforturile intensificate și coordonate ale tuturor statelor membre, precum și cooperarea solidă dintre toți actorii implicați sunt, în prezent, esențiale pentru a se înregistra un progres tangibil cu privire la acest element-cheie al politicii cuprinzătoare a Uniunii Europene în domeniul migrației, astfel cum s-a solicitat de către șefii de stat sau de guvern.
2Transferul
Deși s-a înregistrat o creștere progresivă a ritmului transferurilor, 13 546 de persoane fiind transferate începând cu 28 februarie (9 610 din Grecia și 3 936 din Italia), acest număr reprezintă mai puțin de 14% din obligația legală prevăzută până în prezent de către Consiliu (106 000 în total pentru Italia și Grecia). În ritmul actual, numărul total de persoane transferate va depăși obiectivele prevăzute în obligațiile stabilite pentru septembrie 2017.
Franța este țara care a transferat cel mai mare număr de solicitanți (2 758) până în prezent, urmată de Germania (2 626) și de Țările de Jos (1 486). Cu toate acestea, astfel cum reiese din datele indicate în anexe, doar două state membre,Malta și Finlanda, sunt, până la acest moment, pe drumul cel bun în ceea ce privește îndeplinirea la timp a obligațiilor care le revin, atât pentru Italia, cât și pentru Grecia. Luxemburg și Portugalia înregistrează, de asemenea, progrese constante cu privire la obligațiile care le revin în ceea ce privește Grecia și Italia. În plus, în pofida participării voluntare a acestora la mecanism, țările asociate sunt în general pe drumul cel bun în ceea ce privește realizarea la timp a transferurilor conform angajamentelor. În fine, Suedia se organizează pentru a-și îndeplini obligațiile de transfer pentru Italia și Grecia în perioada iunie și septembrie 2017.
Din păcate, situația este dezamăgitoare pentru alte state membre. Ungaria, Austria și Polonia refuză în continuare să participe la mecanismul de transfer. Republica Cehă nu a mai prezentat angajamente din mai 2016 și nu a transferat nicio persoană din august 2016, transferând mai puțin de 1% din numărul alocat. Bulgaria, Croația și Slovacia realizează transferuri la un nivel foarte limitat (între 1% și 2% din numărul de transferuri prevăzut).
În plus, în pofida eforturilor recente de a accelera transferurile, Belgia, Germania și Spania au transferat până în prezent aproximativ 10% din ce le-a fost alocat, iar Spania nu prezintă angajamente lunar. În fine, unele state membre care au fost inițial foarte active și-au încetinit participarea și sunt invitate să revină la ritmul anterior.
Grecia
În plus față de cele 9 000 de persoane deja transferate, există în prezent în Grecia aproximativ 20 000 de persoane care ar putea fi eligibile pentru transfer. Se preconizează că situația migrației va rămâne stabilă în condițiile continuării punerii în aplicare a Declarației UE-Turcia. În ritmul actual de aproximativ 1 000 de persoane transferate lunar, numărul total al celor transferați din Grecia până în septembrie 2017 ar fi de aproximativ 16 400 de persoane, ceea ce reprezintă 57% din numărul total al persoanelor eligibile pentru transfer. Acest procent nu este suficient pentru a se reduce presiunea asupra acestei țări.
În cazul în care se îndeplinește obiectivul de 3 000 de persoane pe lună inclus în Planul de acțiune comun aprobat de Consiliul European, numărul total de persoane transferate până în septembrie 2017 ar fi între 28 400 și 30 400. Prin îndeplinirea acestui obiectiv este posibil ca marea majoritate a migranților din Grecia care ar fi eligibili să fie transferați, atingându-se obiectivul principal al acestei măsuri de urgență adoptate în septembrie 2015.
Numai câteva țări (Estonia, Irlanda, Letonia, Lituania, Luxemburg, Malta, Portugalia și Finlanda) sunt pe drumul cel bun în ceea ce privește îndeplinirea obligațiilor în materie de transfer pentru Grecia. Prin urmare, atingerea obiectivului este posibilă numai dacă toate statele membre prezintă angajamente și realizează transferuri pe o bază lunară stabilă și în conformitate cu numărul de persoane alocate fiecăruia. În special, ar trebui ca acele state membre care nu au transferat încă nicio persoană sau doar un număr redus de persoane să înceapă imediat să realizeze transferuri (Republica Cehă, Ungaria, Croația, Austria, Polonia și Slovacia). Spania ar trebui, de asemenea, să prezinte angajamente și să realizeze transferuri lunar, în conformitate cu numărul de persoane care i-a fost alocat, iar Bulgaria, Cipru, Lituania, Luxemburg, Portugalia, România și Slovenia ar trebui să înceapă din nou să prezinte angajamente și să realizeze transferuri pe bază lunară. Belgia, care și-a manifestat recent voința de a accelera ritmul transferurilor, și Germania, ar trebui, de asemenea, să mărească angajamentele lunare și numărul transferurilor, în conformitate cu numărul de persoane alocat. În ceea ce privește Franța și Țările de Jos , acestea ar trebui să își continue, ca o cerință minimă, eforturile lunare actuale, și la fel ar trebui să facă și statele membre și țările asociate care sunt deja pe drumul cel bun în ceea ce privește îndeplinirea la timp a obligațiilor care le revin. Toate statele membre ar trebui să ofere mai multe locuri pentru transferul minorilor neînsoțiți, inclusiv pentru minorii căsătoriți, manifestând mai multă flexibilitate și acceptând cota lor echitabilă de cazuri vulnerabile.
Îndeplinirea acestor obiective depinde, în mare parte, de statele membre responsabile de transfer, întrucât Grecia, agențiile UE și organizațiile internaționale implicate în punerea în aplicare a mecanismului au realizat ceea ce a fost necesar pentru funcționarea acestuia. Grecia a pus în aplicare cea mai mare parte a recomandărilor stabilite de către Comisie în raporturile sale lunare, în principal de a înregistra rapid toți migranții, inclusiv pe cei eligibili pentru transfer, cu sprijinul Biroului European de Sprijin pentru Azil (EASO) și al Înaltului Comisariat al Organizației Națiunilor Unite pentru Refugiați (UNHCR) – Grecia va înregistra toți migranții care sunt în prezent în Grecia până în martie 2017 (cu o lună mai devreme decât s-a planificat inițial). EASO pune în aplicare un nou plan operațional care permite angajarea de personal temporar pentru a asigura detașarea constantă de experți, iar contribuția sa a fost esențială pentru a garanta calitatea dosarelor de transfer și pentru a sprijini personalul mai puțin experimentat din cadrul Serviciului elen pentru azil. Datorită susținerii coordonate a UNHCR și a Organizației Internaționale pentru Migrație (IOM), eficiența procesului de transfer a crescut considerabil. Contribuția UNHCR a fost esențială pentru proiectarea exercițiului de pre-înregistrare în masă și asigurarea găzduirii adecvate a solicitanților de transfer, în timp ce IOM asigură că toți solicitanții sunt supuși unor controale medicale și primesc recomandări înainte de plecare, manifestând flexibilitate față de multitudinea de condiții impuse de statele membre și sporindu-și în mod continuu capacitatea.
Italia
În 2016, aproximativ 20 700 de eritreeni au sosit în Italia, dar numai un număr cuprins între 5 300 și 5 800 au fost până în prezent înregistrați pentru transfer de către autoritățile italiene. În ritmul actual de aproximativ 750 de persoane transferate lunar, numărul total de persoane transferate din Italia până în septembrie 2017 ar fi de aproximativ 9 200 de persoane, ceea ce reprezintă aproximativ 44% din numărul total al celor care ar putea fi în prezent eligibili pentru transfer. Acest procent nu este suficient pentru a se reduce presiunea asupra acestei țări. În plus, acest lucru s-ar putea schimba, având în vedere presiunea migrației în viitor.
Dacă se îndeplinește obiectivul de 1 500 de persoane pe lună, numărul total de persoane transferate până în septembrie 2017 ar fi între 11 200 și 14 200.
Numai opt țări (Germania, Franța, Malta, Țările de Jos, Norvegia, Finlanda, Portugalia și Elveția) sunt angajate pe deplin în procesul transferurilor din Italia. Alte state membre (Belgia, Croația, Letonia, România și Spania) au transferat doar câteva persoane până în prezent, iar alte state membre (Cipru, Croația, Luxemburg, România, Slovenia și Spania) nu prezintă angajamente lunar. Prea multe state membre nu au transferat încă nicio persoană din Italia (Bulgaria, Republica Cehă, Estonia, Irlanda, Ungaria, Lituania, Austria, Polonia și Slovacia).
Pentru atingerea obiectivelor este necesar ca toate statele membre să prezinte angajamente și să realizeze transferuri pe o bază lunară stabilă și în conformitate cu numărul alocat fiecăruia. Au fost încheiate acorduri cu Europol și autoritățile italiene pentru a se facilita verificările suplimentare excepționale de securitate, inclusiv interviurile pentru aspecte de securitate. Statele membre mai puțin active, care și-au justificat până în prezent rata de transferuri scăzută invocând îngrijorări legate de securitate, ar trebui, prin urmare, să își accelereze imediat eforturile. În același timp, acele state membre care sunt mai puțin cunoscute solicitanților ar trebui să îmbunătățească furnizarea de informații, inclusiv sesiunile de orientare culturală.
În ceea ce o privește, Italia ar trebui să manifeste mai multă flexibilitate în legătură cu motivele care justifică desfășurarea de interviuri privind aspecte de securitate de către Europol. În plus, Italia ar trebui să identifice și să înregistreze în vederea transferului toate acele persoane eligibile imediat ce este posibil și pe bază permanentă. În acest scop, Italia ar trebui să mărească numărul de membri ai personalului care prelucrează cererile din cadrul Unității Dublin, dacă este necesar chiar cu sprijinul EASO, incluzând echipele mobile EASO deja existente care înregistrează în vederea transferului migranți eligibili și în afara centrelor inițiale de transfer. Italia ar trebui, de asemenea, să adune solicitanții în câteva amplasamente de transfer, cel puțin pentru ultimele etape ale procedurii. Acest lucru ar permite o etapă anterioară plecării mult mai eficientă, incluzând verificările de sănătate necesare și sesiunile de orientare culturală, și ar contribui la reducerea riscurilor de sustragere, întrucât cererile ar fi prelucrate mai repede. În fine, Italia ar trebui să clarifice urgent procedurile pentru a permite transferul minorilor neînsoțiți (inclusiv prin facilitarea desemnării de tutori), să utilizeze orientările EASO și sprijinul suplimentar din partea acestuia, și să înființeze unul sau mai multe centre de transfer destinate minorilor neînsoțiți în vederea accelerării procedurilor.
Pentru atingerea obiectivelor atât de către Grecia, cât și de către Italia, este esențial ca:
toate statele membre să prezinte angajamente și să realizeze transferuri pe bază lunară, în conformitate cu numărul alocat fiecăruia, să respecte timpul de răspuns al protocoalelor de transfer și să își îmbunătățească sistemele proprii de primire și de integrare, pentru a evita întârzierile în transferuri, folosind pe deplin fondurile UE;
niciun stat membru să nu selecționeze persoanele pe care dorește să le transfere și nici să nu decidă în mod arbitrar dacă să accepte sau nu o solicitare de transfer. Refuzurile ar trebui să se bazeze numai pe motivele prevăzute în deciziile Consiliului;
Italia să identifice și să înregistreze rapid, în vederea transferurilor, toți migranții eligibili care vin, să manifeste mai multă flexibilitate în ceea ce privește motivele derulării interviurilor Europol privind aspecte de securitate, să centralizeze solicitanții în mai puține facilități de primire desemnate pentru ultimele etape ale procedurii și să înceapă procesul de transfer al minorilor neînsoțiți cât mai repede posibil.
3Relocare
S-au înregistrat până în prezent progrese semnificative cu privire la relocare, mai bine de peste jumătate din cele 22 504 de relocări convenite în temeiul Concluziilor din data de 20 iulie 2015 fiind deja finalizate. De la data de 6 februarie 2016 au fost relocate 454 persoane, în principal din Turcia, Iordania și Liban. Începând cu 27 februarie 2017, 14 422 de persoane au fost relocate în 21 de state (Belgia, Republica Cehă, Danemarca, Germania, Estonia, Franța, Islanda, Irlanda, Italia, Letonia, Liechtenstein, Lituania, Țările de Jos, Norvegia, Austria, Portugalia, Spania, Finlanda, Suedia, Elveția și Regatul Unit). Estonia, Irlanda și Țările de Jos, Finlanda, Suedia, și Regatul Unit, precum și țările asociate, Islanda, Liechtenstein și Elveția, și-au onorat deja angajamentele.
Majoritatea statelor participante la mecanism au indicat că eforturile lor în materie de relocare au vizat în principal, dar nu exclusiv, cetățeni sirieni care se aflau în Iordania, Liban și Turcia. Printre acestea se numără eforturile depuse de statele membre pentru a reloca cetățeni sirieni din Turcia în temeiul Declarației UE-Turcia din 18 martie 2016.
Din 4 aprilie 2016, 3 565 de sirieni au fost relocați din Turcia ca parte a acțiunii de relocare desfășurate în cadrul mecanismului 1:1 prevăzut în Declarația UE-Turcia. În total, 467 de persoane au fost relocate în cadrul acestui mecanism de la încheierea precedentei perioade de raportare și numărul de angajamente rămase este de 12 108. Până în prezent, în cadrul mecanismului 1:1 au avut loc relocări în Belgia, Germania, Estonia, Franța, Italia, Letonia, Lituania, Luxemburg, Țările de Jos, Portugalia, Spania, Finlanda și Suedia. În plus, Norvegia a relocat până în prezent 150 de sirieni începând cu 4 aprilie.
Statele membre care nu au efectuat încă relocări în temeiul Concluziilor din data de 20 iulie 2015 și acelea care sunt încă departe de a-și atinge obiectivele ar trebui să își accelereze eforturile în mod egal. În special, statele membre care nu au realizat încă relocări în cadrul mecanismelor în derulare de la nivelul UE (Bulgaria, Cipru, Grecia, Croația, Malta, Polonia, România, Slovacia și Slovenia), precum și Republica Cehă, Danemarca și Portugalia, care nu au raportat încă progrese în decurs de câteva luni, ar trebui să își prioritizeze eforturile.
4. Calea de urmat
Timp de un an, Comisia a raportat lunar în vederea accelerării punerii în aplicare a deciziilor Consiliului privind transferul în strânsă cooperare cu Italia și Grecia, statele membre, agențiile UE și organizațiile internaționale. Condițiile preliminare și infrastructura operațională pentru realizarea transferurilor sunt în prezent pe deplin implementate. Sunt create hotspot-uri, sunt instituite proceduri pentru facilitarea transferurilor, iar agențiile UE și organizațiile internaționale lucrează împreună cu Italia și Grecia în cadrul unor echipe integral europene și pe deplin operaționale.
Cu toate acestea, rezultatele transferurilor nu reflectă progresul activităților pregătitoare de bază. Dacă s-au înregistrat progrese privind transferurile, acestea au fost fragmentate și în ritm neregulat. Eforturile comune au condus la o accelerare treptată a transferurilor până în septembrie 2016, dar numai câteva state membre sunt pe drumul cel bun în ceea ce privește îndeplinirea obligațiilor care le revin în temeiul deciziilor Consiliului. În ritmul actual, numărul total de persoane transferate va scădea considerabil, sub obiectivele prevăzute în obligațiile stabilite pentru septembrie 2017. Acum, în lunile care urmează, este momentul să se mărească în mod considerabil numărul de transferuri lunare pentru toate statele membre.
La momentul adoptării deciziilor Consiliului în septembrie 2015, Consiliul a stabilit un interval de doi ani care a fost considerat adecvat pentru un mecanism de urgență. După șaptesprezece luni de la punerea în aplicare a deciziilor,presiunea este încă mare, atât în Grecia, cât și în Italia, cu mai puțin de 14% persoane transferate până în prezent. Este esențial ca toate statele membre să își intensifice urgent eforturile și să îndeplinească obiectivele lunare de transfer – cel puțin 3 000 de transferuri din Grecia și cel puțin 1 500 de transferuri din Italia. Obiectivul stabilit pentru Grecia a fost aprobat de Consiliul European. Aceste obiective vizează asigurarea transferului tuturor persoanelor eligibile care se află în prezent în Italia și Grecia cu eficacitate și la timp, evitându-se blocajele operaționale și logistice care ar putea rezulta dacă majoritatea transferurilor rămase ar fi puse în aplicare în ultimele luni înainte de septembrie. Italia, Grecia, agențiile UE și organizațiile internaționale și-au mărit capacitățile în vederea atingerii obiectivelor. Acestea sunt pregătite și gata să îndeplinească obiectivele lunare. În Grecia, în special, la acest moment sunt gata pentru a fi transferate 9 000 de persoane, dar nu există îndeajuns de multe angajamente. Acum e rândul celorlalte state membre să își onoreze obligațiile.
Se va considera că mecanismul de transfer constituie o reușită dacă toate persoanele care sunt eligibile pentru transfer sunt efectiv transferate într-un alt stat membru, astfel cum se prevede în deciziile Consiliului, și dacă toate statele membre participă activ la mecanism, în spiritul unei cooperări loiale. Având în vedere numărul actual de refugiați din Grecia și din Italia, transferul tuturor acelor persoane care ar fi eligibile este posibil și fezabil până în septembrie 2017. Este momentul să se răspundă prin acțiuni concrete apelurilor lansate de șefii de stat sau de guvern.
Comisia invită președinția malteză a Consiliului și statele membre să dea curs recomandărilor și să respecte obiectivele pe care Comisia le va formula cu ocazia următoarei reuniuni a Consiliului Justiție și Afaceri Interne care va avea loc la sfârșitul lunii martie, în vederea asigurării unei rate înalte de transferuri înainte de septembrie 2017, într-un mod coordonat.
Dacă statele membre nu își intensifică transferurile în curând și dacă presiunea asupra Greciei și a Italiei nu este redusă, Comisia nu va ezita să se folosească de prerogativele pe care i le conferă tratatele.
O punere în aplicare insuficientă a mecanismului de transfer va avea ca rezultat nu doar o presiune la fel de mare ca în prezent asupra Greciei și a Italiei, dar va afecta negativ și progresul în ceea ce privește alte aspecte ale răspunsului cuprinzător al UE la criza migrației și a refugiaților. În orice caz, în temeiul deciziilor Consiliului, obligațiile legale ale statelor membre nu încetează după luna septembrie 2017. Prin urmare, procedura de transfer prevăzută în aceste decizii trebuie derulată în continuare de către statele membre pentru solicitanții eligibili, într-un interval de timp rezonabil după această dată.
În paralele, statele membre ar trebui să continue să facă eforturi în vederea îndeplinirii obligațiilor care le revin în ceea ce privește relocarea; în special, ar trebui să își intensifice eforturile cele care nu au relocat nicio persoană, precum și cele care se situează cu mult sub obiectivul care le-a fost stabilit în Concluziile din 20 iulie 2015.