COMISIA EUROPEANĂ
Bruxelles, 2.5.2018
COM(2018) 323 final
2018/0137(NLE)
Propunere de
acord interinstituțional
între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară
PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIUL UNIUNII EUROPENE ȘI COMISIA EUROPEANĂ,
denumite în continuare „instituțiile”,
CONVIN DUPĂ CUM URMEAZĂ:
1.Obiectivul prezentului acord, adoptat în conformitate cu articolul 295 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare „TFUE”) este punerea în aplicare a disciplinei bugetare și îmbunătățirea funcționării procedurii bugetare anuale și a cooperării între instituții privind chestiunile bugetare, precum și asigurarea bunei gestiuni financiare.
2.Disciplina bugetară prevăzută de prezentul acord se referă la totalitatea cheltuielilor. Acordul este obligatoriu pentru toate instituțiile pentru întreaga perioadă în care este în vigoare.
3.Prezentul acord nu aduce atingere competențelor bugetare respective ale instituțiilor, astfel cum au fost stabilite în tratate, în Regulamentul (UE, Euratom) nr. XXXX/20XX al Consiliului (denumit în continuare „Regulamentul privind CFM”) și în Regulamentul (UE, Euratom) nr. XXXX/20XX al Parlamentului European și al Consiliului (denumit în continuare „Regulamentul financiar”).
4.Orice modificare a dispozițiilor prezentului acord necesită acordul tuturor instituțiilor.
5.Prezentul acord cuprinde trei părți:
–
partea I conține dispoziții privind cadrul financiar multianual (CFM) și instrumentele speciale;
–
partea a II-a se referă la cooperarea interinstituțională pe durata procedurii bugetare;
–
partea a III-a cuprinde dispoziții referitoare la buna gestiune financiară a fondurilor Uniunii.
6.Prezentul acord intră în vigoare la XX/XX/XXXX și înlocuiește Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară.
PARTEA I
CFM ȘI INSTRUMENTELE SPECIALE
A. Dispoziții referitoare la CFM
7.În vederea unei bune gestiuni financiare, instituțiile trebuie să asigure, în măsura posibilităților, pe parcursul procedurii bugetare și în momentul adoptării bugetului, disponibilitatea unor marje suficiente sub plafoanele aferente diverselor rubrici din CFM.
Actualizarea previziunilor privind creditele de plată pentru perioada de după 2027
8.În 2024, Comisia actualizează previziunile privind creditele de plată pentru perioada de după 2027.
Actualizarea respectivă ține seama de toate informațiile relevante, inclusiv de execuția efectivă a creditelor bugetare pentru angajamente și a creditelor bugetare pentru plăți, precum și de previziunile privind execuția. Se au în vedere, de asemenea, normele stabilite pentru a se asigura o evoluție ordonată a creditelor de plată în raport cu creditele de angajament și cu previziunile privind creșterea venitului național brut al Uniunii.
B. Dispoziții referitoare la instrumentele speciale
Fondul european de ajustare la globalizare
9.Atunci când sunt îndeplinite condițiile de mobilizare a Fondului european de ajustare la globalizare, astfel cum sunt prevăzute în actul de bază relevant, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului o propunere de transfer către liniile bugetare relevante.
Transferurile referitoare la Fondul de ajustare la globalizare se efectuează în conformitate cu Regulamentul financiar.
Fondul de solidaritate al Uniunii Europene
10.Atunci când sunt îndeplinite condițiile de mobilizare a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene, astfel cum sunt prevăzute în actul de bază relevant, Comisia prezintă o propunere de instituire a instrumentului bugetar adecvat, în conformitate cu Regulamentul financiar.
Rezerva pentru ajutoare de urgență
11.Atunci când Comisia consideră că este necesar să se apeleze la rezerva pentru ajutoare de urgență, aceasta prezintă Parlamentului European și Consiliului o propunere de transfer de credite din rezervă către liniile bugetare corespunzătoare, în conformitate cu Regulamentul financiar.
Instrumentul de flexibilitate
12.Comisia prezintă o propunere de mobilizare a Instrumentului de flexibilitate după ce a examinat toate posibilitățile de realocare a creditelor în cadrul rubricii pentru care sunt necesare cheltuieli suplimentare.
Propunerea identifică nevoile care urmează a fi acoperite și suma aferentă. O astfel de propunere poate fi formulată în ceea ce privește un proiect de buget sau un proiect de buget rectificativ.
Instrumentul de flexibilitate poate fi mobilizat de către Parlamentul European și Consiliu în cadrul procedurii bugetare prevăzute la articolul 314 din TFUE.
Marja pentru situații neprevăzute
13.Mobilizarea integrală sau parțială a marjei pentru situații neprevăzute este propusă de Comisie după o analiză aprofundată a tuturor celorlalte posibilități financiare. O astfel de propunere poate fi formulată în ceea ce privește un proiect de buget sau un proiect de buget rectificativ.
Marja pentru situații neprevăzute poate fi mobilizată de către Parlamentul European și Consiliu în cadrul procedurii bugetare prevăzute la articolul 314 din TFUE.
PARTEA A II-A
ÎMBUNĂTĂȚIREA COOPERĂRII INTERINSTITUȚIONALE ÎN CHESTIUNI BUGETARE
A. Procedura de cooperare interinstituțională
14.Detaliile cooperării interinstituționale pe parcursul procedurii bugetare sunt prevăzute în anexă.
Transparența bugetară
15.Comisia întocmește un raport anual care să însoțească bugetul general al Uniunii, reunind informațiile disponibile și neconfidențiale privind:
activele și pasivele Uniunii, inclusiv cele rezultate în urma operațiunilor de acordare și de luare de credite efectuate de Uniune conform competențelor sale în temeiul tratatelor;
veniturile, cheltuielile, activele și pasivele Fondului european de dezvoltare (FED), ale Fondului european de stabilitate financiară (FESF), ale Mecanismului european de stabilitate (MES) și ale altor mecanisme viitoare posibile;
–
cheltuielile suportate de statele membre în cadrul cooperării consolidate, în măsura în care acestea nu sunt incluse în bugetul general al Uniunii.
B. Încorporarea dispozițiilor financiare în actele legislative
16.Fiecare act legislativ privind un program multianual adoptat prin procedura legislativă ordinară trebuie să conțină o dispoziție prin care legiuitorul stabilește pachetul financiar aferent programului.
Suma respectivă constituie principala valoare de referință pentru Parlamentul European și Consiliu în cursul procedurii bugetare anuale.
Parlamentul European și Consiliul, precum și Comisia atunci când întocmește proiectul de buget, se angajează să nu se abată cu mai mult de 15 % de la suma respectivă pentru întreaga durată a programului în cauză, cu excepția cazului în care apar circumstanțe noi, obiective și pe termen lung, justificate în mod explicit și precis, ținându-se seama de rezultatele obținute prin punerea în aplicare a programului, în special pe baza evaluărilor. Orice majorare rezultată din astfel de variații trebuie să rămână sub plafonul existent pentru rubrica respectivă, fără a aduce atingere utilizării instrumentelor menționate în Regulamentul privind CFM și în prezentul acord.
Prezentul punct nu se aplică creditelor pentru coeziune adoptate prin procedura legislativă ordinară și prealocate pentru fiecare stat membru, care cuprind un pachet financiar pentru întreaga durată a programului, și nici proiectelor de mare anvergură prevăzute la articolul 21 din Regulamentul privind CFM.
17.Actele obligatorii din punct de vedere juridic ale Uniunii referitoare la programele multianuale, care nu fac obiectul procedurii legislative ordinare, nu trebuie să conțină o „sumă considerată necesară”.
În cazul în care Consiliul dorește să includă o valoare de referință financiară, această valoare este considerată ca o expresie a voinței legiuitorului și nu aduce atingere competențelor bugetare ale Parlamentului European și ale Consiliului, astfel cum sunt prevăzute în TFUE. O dispoziție în acest sens trebuie inclusă în toate actele obligatorii din punct de vedere juridic ale Uniunii care cuprind o astfel de valoare de referință financiară.
C. Cheltuieli privind acorduri în domeniul pescuitului
18.Cheltuielile legate de acordurile în domeniul pescuitului sunt supuse următoarelor reguli specifice.
Comisia se angajează să informeze periodic Parlamentul European cu privire la pregătirea și desfășurarea negocierilor, inclusiv cu privire la implicațiile bugetare ale acestora.
În cursul procedurii legislative privind acordurile în domeniul pescuitului, instituțiile se angajează să depună toate eforturile pentru a asigura executarea tuturor procedurilor în cel mai scurt timp posibil.
Sumele prevăzute în buget pentru noile acorduri în domeniul pescuitului sau pentru reînnoirea acordurilor în domeniul pescuitului care intră în vigoare după data de 1 ianuarie a exercițiului financiar aferent sunt trecute în rezervă.
În cazul în care creditele aferente acordurilor în domeniul pescuitului (inclusiv rezerva) se dovedesc insuficiente, Comisia furnizează Parlamentului European și Consiliului informațiile necesare privind cauzele situației și măsurile care ar putea fi adoptate în cadrul procedurilor stabilite. Dacă este necesar, Comisia propune măsuri adecvate.
În fiecare trimestru, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului informații detaliate privind punerea în aplicare a acordurilor în vigoare în domeniul pescuitului și previziunile financiare pentru restul anului.
19.Fără a aduce atingere procedurii relevante care reglementează negocierea acordurilor în domeniul pescuitului, Parlamentul European și Consiliul se angajează, în cadrul cooperării bugetare, să ajungă în timp util la un acord cu privire la finanțarea corespunzătoare a acordurilor în domeniul pescuitului.
D. Finanțarea politicii externe și de securitate comune (PESC)
20.Cuantumul total al cheltuielilor operaționale aferente PESC este înscris în întregime într-un singur capitol bugetar, denumit PESC. Cuantumul respectiv acoperă nevoile reale previzibile, evaluate în cadrul elaborării proiectului de buget, pe baza previziunilor realizate anual de Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (denumit în continuare „Înaltul Reprezentant”). Este permisă o marjă rezonabilă care să acopere acțiuni neprevăzute. Nu pot fi înscrise fonduri într-o rezervă.
21.În ceea ce privește cheltuielile PESC înscrise în bugetul general al Uniunii, în conformitate cu articolul 41 din Tratatul privind Uniunea Europeană, instituțiile depun eforturi pentru a ajunge în fiecare an, în cadrul comitetului de conciliere și pe baza proiectului de buget elaborat de Comisie, la un acord privind cuantumul cheltuielilor operaționale și privind distribuirea acestui cuantum între articolele din capitolul bugetar PESC. În lipsa unui acord, Parlamentul European și Consiliul înscriu în buget suma prevăzută în bugetul anterior sau suma propusă în proiectul de buget, dacă aceasta este mai mică.
Cuantumul total al cheltuielilor operaționale PESC este distribuit între articolele din capitolul bugetar PESC, astfel cum se indică în al treilea paragraf. Fiecare articol vizează acțiunile deja adoptate, acțiunile prevăzute, dar care nu sunt încă adoptate, precum și cuantumurile pentru acțiuni viitoare — dar neprevăzute — care urmează să fie adoptate de Consiliu în cursul exercițiului financiar în cauză.
În cadrul capitolului bugetar PESC, articolele la care trebuie înscrise acțiunile PESC ar putea fi următoarele:
–
misiunile unice majore, astfel cum sunt menționate la articolul 52 alineatul (1) litera (f) din Regulamentul financiar;
–
alte misiuni (pentru operațiuni de gestionare a crizelor, pentru prevenirea, rezolvarea și stabilizarea conflictelor, precum și pentru monitorizarea și punerea în aplicare a proceselor de pace și securitate);
–
neproliferarea și dezarmarea;
–
măsuri de urgență;
–
acțiuni pregătitoare și de urmărire;
–
reprezentanți speciali ai Uniunii Europene.
Întrucât Comisia are, în temeiul Regulamentului financiar, autoritatea de a transfera în mod autonom credite între articolele din capitolul bugetar PESC, flexibilitatea considerată necesară pentru punerea rapidă în aplicare a acțiunilor PESC este, prin urmare, asigurată. În cazul în care suma înscrisă în capitolul bugetar PESC este insuficientă în cursul exercițiului financiar pentru a acoperi cheltuielile necesare, Parlamentul European și Consiliul caută de urgență o soluție, la propunerea Comisiei.
22.În fiecare an, Înaltul Reprezentant consultă Parlamentul European cu privire la un document prospectiv, care este transmis până la data de 15 iunie a anului în cauză și în care sunt prezentate principalele aspecte și opțiunile de bază ale PESC, inclusiv implicațiile financiare asupra bugetului general al Uniunii, o evaluare a măsurilor lansate în anul n-1 și o evaluare a coordonării și a complementarității PESC cu celelalte instrumente financiare externe ale Uniunii. În plus, Înaltul Reprezentant informează periodic Parlamentul European prin organizarea, de cel puțin cinci ori pe an, a unor reuniuni comune de consultare, în cadrul dialogului politic periodic privind PESC, asupra cărora urmează să se convină, cel târziu, la data de 30 noiembrie a fiecărui an. Participarea la reuniunile respective este stabilită de Parlamentul European și, respectiv, de Consiliu, ținându-se seama de obiectivul și de natura informațiilor schimbate în cadrul reuniunilor respective.
Comisia este invitată să ia parte la aceste reuniuni.
Atunci când Consiliul adoptă o decizie în domeniul PESC care presupune cheltuieli, Înaltul Reprezentant trimite Parlamentului European imediat și, în orice caz, în termen de cel mult cinci zile lucrătoare de la adoptarea deciziei, o estimare a costurilor avute în vedere („fișa financiară”), în special costurile privind calendarul, personalul angajat, utilizarea spațiilor și a altor infrastructuri, facilitățile de transport, cerințele de formare profesională și dispozițiile în materie de securitate.
Trimestrial, Comisia informează Parlamentul European și Consiliul în privința punerii în aplicare a acțiunilor PESC și a previziunilor financiare pentru perioada rămasă până la sfârșitul exercițiului financiar.
E. Implicarea instituțiilor în ceea ce privește aspectele politicii de dezvoltare
23.Comisia instituie un dialog informal cu Parlamentul European privind aspectele politicii de dezvoltare, indiferent de sursa de finanțare a acestora.
PARTEA A III-A
BUNA GESTIUNE FINANCIARĂ A FONDURILOR UNIUNII
A. Programarea financiară
24.Comisia prezintă de două ori pe an, prima dată împreună cu documentele care însoțesc proiectul de buget și a doua oară după adoptarea bugetului general al Uniunii, programarea financiară completă pentru rubricile I, II (cu excepția subplafonului „Coeziune economică, socială și teritorială”), III (pentru „mediu și politici climatice” și „afaceri maritime și pescuit”), IV, V și VI din CFM. Programarea respectivă, structurată pe rubrici, domenii de politică și linii bugetare, ar trebui să identifice:
(a)legislația în vigoare, făcând distincție între programele multianuale și acțiunile anuale:
–pentru programele multianuale, Comisia ar trebui să menționeze procedura prin care au fost adoptate (procedura legislativă ordinară sau cea specială), durata acestora, pachetul financiar total și partea alocată pentru cheltuieli administrative;
–pentru acțiunile anuale (referitoare la proiecte-pilot, acțiuni pregătitoare și agenții) și pentru acțiunile finanțate în cadrul prerogativelor Comisiei, Comisia ar trebui să includă estimări multianuale.
(b)propunerile legislative în curs: propunerile în curs ale Comisiei, în versiunea lor actualizată.
Comisia ar trebui să ia în considerare modalitățile de corelare a programării financiare cu programarea sa legislativă, pentru a emite previziuni mai precise și mai fiabile. Pentru fiecare propunere legislativă, Comisia ar trebui să indice dacă aceasta este sau nu inclusă în programarea comunicată în momentul elaborării proiectului de buget sau după adoptarea finală a bugetului. Parlamentul European și Consiliul ar trebui informate în special cu privire la:
(a)toate noile acte legislative adoptate și toate propunerile în curs de adoptare prezentate, dar neincluse în programarea comunicată în momentul stabilirii proiectului de buget sau după adoptarea finală a bugetului (cu sumele corespunzătoare);
(b)legislația prevăzută în programul de lucru legislativ anual al Comisiei, indicându-se dacă acțiunile sunt susceptibile de a avea un impact financiar.
Comisia ar trebui să menționeze, ori de câte ori este cazul, reprogramarea generată de noile propuneri legislative.
B. Agențiile și școlile Europene
25.Înaintea prezentării unei propuneri de creare a unei noi agenții, Comisia ar trebui să efectueze o evaluare solidă, completă și obiectivă a impactului, ținând seama, printre altele, de masa critică a personalului și a competențelor, de aspectele legate de raportul costuri-beneficii, de subsidiaritate și proporționalitate, de impactul asupra activităților naționale și la nivelul Uniunii, precum și de implicațiile bugetare pentru rubrica de cheltuieli în cauză. Pe baza informațiilor respective și fără a aduce atingere procedurilor legislative care reglementează înființarea agenției, Parlamentul European și Consiliul se angajează, în cadrul cooperării bugetare, să ajungă în timp util la un acord cu privire la finanțarea agenției propuse.
Se aplică următoarele etape procedurale:
–
în primul rând, Comisia prezintă în mod sistematic orice propunere de înființare a unei noi agenții în cadrul primului trilog care urmează adoptării propunerii sale, prezintă fișa financiară care însoțește proiectul de act legislativ prin care se propune crearea agenției și descrie consecințele acesteia pentru restul perioadei din programarea financiară;
–
în al doilea rând, în cursul procesului legislativ, Comisia asistă legiuitorul la evaluarea consecințelor financiare ale modificărilor propuse. Consecințele financiare respective ar trebui să fie luate în considerare în cadrul trilogurilor legislative relevante;
–
în al treilea rând, înainte de încheierea procesului legislativ, Comisia prezintă o fișă financiară actualizată care ține seama de posibilele modificări efectuate de legiuitor; această fișă financiară finală este inclusă pe ordinea de zi a trilogului legislativ final și este aprobată în mod oficial de legiuitor. Aceasta este, de asemenea, inclusă pe ordinea de zi a unui trilog bugetar ulterior (în cazuri urgente, în formă simplificată), în vederea obținerii unui acord cu privire la finanțare;
–
în al patrulea rând, acordul la care s-a ajuns în cadrul trilogului, ținând seama de evaluarea bugetară a Comisiei cu privire la conținutul procesului legislativ, trebuie confirmat printr-o declarație comună. Acordul respectiv este supus aprobării de către Parlamentul European și Consiliu, în conformitate cu propriile regulamente de procedură.
Aceeași procedură s-ar aplica oricărei modificări a unui act juridic referitor la o agenție care ar avea un impact asupra resurselor agenției în cauză.
În cazul modificării substanțiale a sarcinilor unei agenții fără modificarea actului juridic de înființare a agenției în cauză, Comisia informează Parlamentul European și Consiliul prin intermediul unei fișe financiare revizuite, astfel încât să permită Parlamentului European și Consiliului să ajungă la un acord în timp util cu privire la finanțarea agenției.
26.Dispozițiile relevante din abordarea comună anexată la Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului Uniunii Europene și a Comisiei Europene privind agențiile descentralizate semnată la 19 iulie 2012 ar trebui să fie luate în considerare în mod corespunzător în cadrul procedurii bugetare.
27.Atunci când Consiliul guvernatorilor are în vedere crearea unei noi școli europene, se aplică o procedură similară, mutatis mutandis, în ceea ce privește implicațiile bugetare ale acesteia asupra bugetului general al Uniunii.
Adoptat la Bruxelles,
Pentru Parlamentul European,
Pentru Consiliu,
Pentru Comisie,
Președintele
Președintele
Președintele