This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52014DC0501
REPORT FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT AND THE COUNCIL 2014 Annual Report on the European Union's development and external assistance policies and their implementation in 2013
RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU Raportul anual pentru 2014 privind politicile de dezvoltare și asistență externă ale Uniunii Europene și punerea lor în aplicare în 2013
RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU Raportul anual pentru 2014 privind politicile de dezvoltare și asistență externă ale Uniunii Europene și punerea lor în aplicare în 2013
/* COM/2014/0501 final */
RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU Raportul anual pentru 2014 privind politicile de dezvoltare și asistență externă ale Uniunii Europene și punerea lor în aplicare în 2013 /* COM/2014/0501 final */
Responsabilitate
la nivel mondial Solidaritate
la nivel mondial Valori
mondiale Sprijinirea
țărilor și a cetățenilor care au cea mai mare nevoie Politica
de dezvoltare a Uniunii Europene (UE) nu a fost niciodată mai
importantă sau mai eficace. Aceasta reușește să
răspândească valorile europene în lumea noastră în rapidă
schimbare, să dobândească influență și respect pentru
UE. Și, mai presus de toate, aceasta a contribuit în mod decisiv la scopul
nostru prioritar de eradicare a sărăciei extreme o dată pentru
totdeauna. În
2013, UE a continuat să-și ofere sprijinul politic și financiar
pentru dezvoltarea la nivel mondial. Aceasta a alocat o sumă substanțială,
14,86 miliarde de euro, pentru asistență externă pentru
dezvoltare. În conformitate cu agenda schimbării[1] – proiectul Comisiei pentru o
politică de mare impact în domeniul dezvoltării, axată pe sprijinirea
țărilor și a cetățenilor care au cea mai mare nevoie –
țările cu venituri mici și țările cel mai puțin
dezvoltate sunt principalii beneficiari ai aceste asistențe. Astfel, în mod colectiv, UE și cele 28 de state
membre ale sale rămân cel mai important donator de ajutoare la nivel
mondial. Recunoaștem că am putea face mai mult, mai ales dacă am
îndeplini obiectivul nostru colectiv
de a aloca pentru dezvoltare, până în 2015, 0,7 % din venitul național
brut (VNB) al UE. Recunoaștem, de asemenea, că cooperarea pentru
dezvoltare înseamnă mai mult decât bani. Bilanțul nostru în materie
de ajutor acordat țărilor în curs de dezvoltare, cu care ne mândrim și
care a beneficiat de sprijinul a peste 80 % dintre cetățenii
europeni[2], se
axează în mod esențial pe sărăcie. Dar aceasta implică
în egală măsură un angajament în sensul poziționării țărilor
partenere la cârmă și al furnizării ajutorului într-un mod cât
mai eficace posibil. Stabilirea
bazei financiare pentru dezvoltare În decembrie 2013, Parlamentul
European a aprobat instrumentele financiare pentru acțiunea externă a
UE[3] pentru perioada 2014-2020. Un element central
al acestui pachet în materie de dezvoltare este obiectivul de eliminare a
sărăciei la nivel mondial, asigurând, în același timp, că țările
noastre partenere se află la cârma propriei dezvoltări. Cadrul financiar multianual (CFM) transpune prioritățile
politice ale UE pentru perioada 20142020 în termeni financiari și
furnizează orientări privind modul în care vor fi cheltuite sumele
convenite în domeniul acțiunii externe, inclusiv pentru dezvoltare. UE își
va axa activitatea cu partenerii săi externi pe patru priorități
de politică specifice: extindere, vecinătate, cooperarea cu
partenerii strategici și cooperarea pentru dezvoltare. Suma totală convenită pentru instrumentele de
finanțare pentru acțiuni externe se ridică la puțin peste 51,4
miliarde de euro pentru perioada 2014-2020. O sumă suplimentară de 30,5 miliarde
de euro va fi pusă la dispoziție pentru cooperarea cu țările
din Africa, zona Caraibilor și Pacific (țările ACP), precum și
cu țările și teritoriile de peste mări (TTPM), prin
intermediul celui de al 11-lea Fond european de dezvoltare, care nu face parte
din bugetul UE. Parlamentul European va fi implicat în stabilirea de
priorități pentru cooperarea externă a UE înainte de programarea
instrumentelor financiare externe. Îmbunătățirea
coordonării între UE și statele membre în vederea maximizării
impactului și a vizibilității, în special prin programarea în
comun a ajutorului, va constitui, de asemenea, un element esențial. În
egală măsură, UE utilizează tot mai mult surse inovatoare
de finanțare pentru dezvoltare, inclusiv facilități de combinare
și fonduri din sectorul privat. Punerea în aplicare a agendei schimbării Nevoia
de a asigura cea mai bună utilizare posibilă a asistenței
externe pentru dezvoltare a determinat Comisia Europeană să
aducă o schimbare în ceea ce privește politica de dezvoltare. Anul 2013
marchează evoluția înregistrată de noi în realizarea
principalului nostru obiectiv de a elimina sărăcia extremă de la
nivel mondial în cadrul unei singure generații. Investirea în viitorul nostru Lumea și, în special, țările
în curs de dezvoltare, se află într-un proces dinamic de schimbare. PIB-ul
la nivel mondial a crescut cu o treime față de 2000, însă țările
în curs de dezvoltare sunt cele care au ocupat locul de frunte, asigurând 70 %
din creșterea economică de la nivel mondial din ultimii zece ani.
Începând din 2000, PIB-ul Africii Subsahariene a crescut cu 84 %. În prezent,
Africa este continentul cu rata de creștere economică cea mai
rapidă și cu populația cea mai tânără. În consecință, există o
reorientare semnificativă în ceea ce privește influența la nivel
mondial și piețele dinspre țările dezvoltate către țările
emergente și țările cel mai puțin dezvoltate. În urmă
cu cincizeci de ani, economiile emergente și în curs de dezvoltare
reprezentau numai 25 % din PIB-ul mondial. În prezent, această cifră
este de 50 % și este probabil să depășească 66 % în
următorul deceniu. Această veste bună indică faptul că
cooperarea pentru dezvoltare înseamnă mai mult decât solidaritate: ea
înseamnă în egală măsură investirea într-un viitor mai bun
care să fie în beneficiul tuturor. În
2013, UE a depus eforturi pentru a pune în aplicare recomandările de politică
prezentate în agenda schimbării și pentru a face față
provocărilor în materie de dezvoltare cu care ne confruntăm, acordând
o atenție deosebită țărilor și cetățenilor
celor mai săraci din lume și domeniilor în care UE poate adăuga
în mod clar valoare. Buna
guvernanță, inclusiv respectarea drepturilor omului, a democrației
și a statului de drept, precum și acordarea de sprijin pentru o creștere
economică durabilă și favorabilă incluziunii utilizând
factori precum agricultura durabilă și energia durabilă,
reprezintă cele două seturi de priorități politice conexe
care consolidează reciproc pilonii care se află la baza agendei
schimbării. O
monitorizare atentă a programării la nivel național a fost
organizată în cursul anului 2013 pentru asigurarea faptului că acțiunea
UE vizează maximum trei sectoare principale care reflectă aceste
priorități politice. Mai mult, prin agenda schimbării ne angajăm
să asigurăm cel puțin 20 % din asistența externă
pentru dezvoltare a UE în scopul sprijinirii incluziunii sociale și a
dezvoltării umane, precum și în scopul monitorizării atente a
finanțării legate de schimbările climatice. Planurile pentru
programarea în comun cu statele membre ale UE și cu alți donatori au avansat
în peste 40 de țări din întreaga lume și includ o serie de state
fragile. Creșterea
economică durabilă și favorabilă incluziunii Malnutriția reprezintă cauza a cel puțin o
treime din totalul cazurilor de mortalitate infantilă din țările
în curs de dezvoltare și principala cauză de deces a 20 % dintre
mame. În 2013, UE și-a intensificat eforturile de combatere a foametei la
nivel mondial, a insecurității alimentare și a malnutriției
cu o nouă propunere de politică descrisă în Comunicarea Comisiei
„Consolidarea nutriției mamei și a copilului în cadrul asistenței
externe: un cadru de politică al UE”. Aceasta a fost prezentată în
luna martie cu ocazia unei reuniuni la Bruxelles privind mișcarea „Scaling
up Nutrition” (SUN) (Îmbunătățirea nutriției): o
platformă globală pentru abordarea problemei malnutriției.
Comisia vizează îmbunătățirea nutriției mamelor și
a copiilor în vederea reducerii mortalității și a bolilor,
precum și a impedimentelor din calea creșterii și
dezvoltării cauzate de malnutriție. Un element central al politicii
noastre este reprezentat de un angajament de 3,5 miliarde de euro menit să
contribuie la reducerea cu șapte milioane a numărului de copii
subdezvoltați până în 2025. Cambodgia stimulează exporturile
de orez UE a sprijinit dezvoltarea IMM-urilor
în Cambodgia printr-o contribuție în valoare de 8,6 milioane
de euro la un fond fiduciar cu donatori multipli administrat de Societatea
Financiară Internațională. Cu UE în calitate de principal
donator, programul asigură îmbunătățirea competitivității
IMM-urilor din sectorul orezului. Aceasta include consolidarea capacității
de albire a orezului în țară, precum și acordarea de sprijin
pentru comercializarea orezului din Cambodgia care a câștigat premiul
„Cel mai bun orez din lume” în 2012 și 2013. În consecință,
valoarea și volumul exporturilor au crescut cu mai mult de 100 % în 2013. Aproximativ
1,4 miliarde de cetățeni din întreaga lume nu au acces la
electricitate și aproape trei miliarde de cetățeni depind de
combustibili solizi, precum cărbunele și biomasa tradițională,
pentru gătit și încălzire. Ca un angajament față de
inițiativa ONU privind energia durabilă pentru toți (SE4ALL), UE
și-a stabilit obiectivul de a facilita accesul la energia durabilă
pentru 500 de milioane de cetățeni până în 2030 și a alocat
fonduri pentru coordonarea, diseminarea și monitorizarea acestui efort
global pe parcursul unei perioade de trei ani. În 2013, UE a
sprijinit proiectele de generare de energie la nivelul tuturor țărilor
în curs de dezvoltare prin instrumentele sale de combinare a granturilor pentru
dezvoltare cu alte instrumente de capital. În Africa Subsahariană, au fost
alocate 400 de milioane de euro în cadrul Fondului fiduciar UE pentru
infrastructura din Africa (FFI) stimulând un volum semnificativ de investiții
în valoare de cel puțin 4 miliarde de euro. Inițiativele precum
Instrumentul de asistență tehnică al UE, în valoare de 80 de
milioane de euro, sunt disponibile pentru a ajuta țările partenere în
rafinarea și dezvoltarea propriilor politici, astfel încât acestea să
poată atrage investițiile private necesare pentru dezvoltarea unui
sector energetic durabil. În
perioada 2007-2012, rata de ocupare în rândul populației cu vârstă de
muncă la nivel mondial a crescut de la 60,3 % la 61,3 %. În vederea
promovării creșterii economice favorabile incluziunii care să
permită celor mai săraci să participe la activități
generatoare de venit, asistența acordată de UE a sprijinit 8,8
milioane de cetățeni și a contribuit la asigurarea de cursuri de
educație tehnică și profesională pentru 7,7 milioane de
cetățeni în perioada 2004-2012. Pe parcursul
anului 2013, migrația a fost un subiect proeminent al buletinelor de știri.
Comunicarea Comisiei „Maximizarea impactului migrației asupra
dezvoltării”[4] a constituit
temeiul poziției comune a UE și a statelor sale membre,
prezentată cu ocazia dialogului la nivel înalt privind migrația
internațională și dezvoltarea, organizat de Adunarea
generală a ONU între 3 și 4 octombrie. Poziția UE
subliniază faptul că migrația ar trebui să
fie recunoscută ca un factor al dezvoltării economice, sociale și
de mediu favorabile incluziunii și că strategiile de
dezvoltare recunosc migrația și mobilitatea ca „factori favorizanți”
ai dezvoltării. Buna
guvernanță În
2013, UE a continuat să înregistreze progrese în ceea ce privește
punerea în aplicare a Planului de acțiune al UE privind drepturile omului și
democrația[5]. Aceasta a
continuat să sprijine în mod activ organizațiile societății
civile, dialoguri specifice privind drepturile omului fiind organizate în peste
20 de țări. UE a desfășurat misiuni de observare a
alegerilor pentru a susține democrația și democratizarea,
inclusiv, de exemplu, în Kenya, Pakistan, Honduras și Mali. În
cadrul politicii sale de securitate și apărare comună (PSAC),
Uniunea Europeană a lansat două noi misiuni: misiunea UE de instruire
în Mali și misiunea UE de asistență la frontieră în Libia.
În total, în 2013, UE a mobilizat peste 7 000 de membri ai personalului civil și
militar în cadrul a 12 misiuni civile și a 4 operațiuni militare. În
decembrie 2013, Comisia Europeană și Înaltul Reprezentant pentru
afaceri externe și politica de securitate au adoptat o comunicare
comună intitulată „Abordarea globală a UE în materie de
conflicte și crize externe”[6] în vederea intensificării
eforturilor de a spori nivelul de coerență, exhaustivitate și
eficacitate a acțiunii sale la nivel mondial. Pacea și
stabilitatea Dezvoltarea
durabilă și eradicarea sărăciei necesită pace și
securitate, dar și postulatul invers este în egală măsură
valabil. UE a rămas în primul plan în ceea ce privește eforturile de
promovare a păcii și stabilității, recunoscând că
utilizarea eficace a ajutorului pentru dezvoltare poate constitui un element
esențial în realizarea unei schimbări de durată. De exemplu, Mali a ocupat un loc important pe
agenda UE în anul 2013. În februarie, ajutorul pentru dezvoltare acordat țărilor
africane a fost reluat după adoptarea rapidă de către
autoritățile din Mali a unei foi de parcurs pentru perioada de tranziție
în scopul restabilirii democrației și a stabilității. Aproximativ
250 de milioane de euro au fost utilizați pentru a răspunde nevoilor
imediate ale populației din Mali, o atenție deosebită fiind
acordată siguranței alimentare, apei și salubrizării,
precum și noilor propuneri menite să contribuie la relansarea
economiei. În
mai 2013, o importantă conferință internațională a
donatorilor, „Împreună pentru un nou Mali”, a fost organizată la
Bruxelles de Uniunea Europeană, Franța și Mali. Cu ocazia
conferinței, o sumă totală de 3,25 miliarde de euro a fost
garantată în vederea sprijinirii priorităților în materie de
dezvoltare ale acestei țări: o mobilizare decisivă constând în sprijin
și solidaritate din partea celor mai înalte forumuri ale comunității
internaționale. În cadrul unei conferințe internaționale
privind Somalia organizată la Bruxelles, la 16 septembrie, UE s-a
angajat să acorde un ajutor suplimentar de 650 de milioane de euro pentru
a sprijini dinamica pozitivă a țării și pentru a se asigura
că aceasta rămâne pe calea stabilității și păcii.
Noile fonduri vor continua să asigure furnizarea de servicii de bază,
precum asistența medicală, apa curată și educația. Conferința „Un nou pact pentru Somalia” a marcat o
etapă importantă în relațiile UE-Somalia, reunind comunitatea
internațională și Somalia în vederea aprobării pactului
somalez, a luării angajamentului de a acorda sprijin pentru a permite
punerea în aplicare a pactului și, mai presus de toate, a angajării tuturor
părților în acest nou proces politic. Cel mai important donator
pentru Somalia, UE a acordat în perioada 2008-2013 aproximativ 521 de milioane
de euro. Printre rezultatele semnificative obținute se numără școlarizarea
a 40 000 de copii, furnizarea de apă potabilă pentru o jumătate
de milion de cetățeni și sprijinirea a 70 000 de cetățeni
în ceea ce privește creșterea animalelor. UE
și-a reafirmat angajamentul pe termen lung de sprijinire a Afganistanului
pe parcursul perioadei de tranziție și în deceniul de transformare.
Mandatul misiunii de poliție a Uniunii Europene în Afganistan de
sprijinire a poliției civile și de consolidare a statului de drept a
fost prelungit până la 31 decembrie 2014. În 2013, UE a alocat 196,5
milioane de euro pentru a sprijini dezvoltarea și guvernanța
locală, alegerile credibile și transparente, cooperarea
regională a Afganistanului cu vecinii săi, dezvoltarea agriculturii și
poliția. De la
izbucnirea de noi violențe la sfârșitul anului 2012 în Republica
Centrafricană, UE și-a intensificat contactele cu partenerii. La
jumătatea lunii august, Comisia Europeană a adoptat, în baza
Instrumentului de stabilitate, un program de stabilizare în valoare de 10 milioane
de euro ca răspuns la criza apărută în urma loviturii de stat.
Violențele între comunități au determinat o criză
umanitară în țară, iar Comisia a alocat 39 de milioane de euro
sub formă de ajutor. UE s-a angajat, de asemenea, să acorde 50 de
milioane de euro pentru Misiunea internațională de sprijin pentru
Republica Centrafricană sub conducere africană (MISCA sau AFISM-CAR).
Se prevede acordarea în continuare de sprijin în favoarea MISCA. Un
contract de sprijin în vederea consolidării statului pentru Côte
d’Ivoire în valoare de 115 milioane de euro a reprezentat o
componentă-cheie a strategiei generale a UE vizând stabilizarea țării,
restabilirea autorității statului și promovarea creșterii
economice favorabile incluziunii în 2013. Solidaritate și sprijin În
mod similar, UE a fost cel mai important și vizibil donator care a
furnizat sprijin în procesul de tranziție a Myanmar către
democrație. În cursul anului 2013, UE a continuat să sprijine
schimbarea. La 5 martie, în cursul vizitei președintelui Myanmar la
Bruxelles, a fost emisă o declarație comună a președintelui
Van Rompuy, a președintelui Barroso și a președintelui Myanmar,
U Thein Sein. Declarația a reprezentat o etapă importantă în
relațiile UE-Myanmar, deoarece a instituit o viziune privind constituirea
unui parteneriat de durată și de orientare către democratizare,
reconciliere națională și liberalizare economică. Cadrul
cuprinzător al UE pentru Myanmar stabilește obiectivele și
prioritățile UE și ale statelor membre vizând construirea unui
parteneriat durabil și promovarea unui angajament mai strâns cu țara.
Acesta reprezintă un efort colectiv care implică acțiuni de
sprijinire a păcii, a democrației, a dezvoltării și a comerțului. În noiembrie 2013, în cadrul primului grup operativ UE-Myanmar,
comisarul Piebalgs a propus principalele sectoare de cooperare pentru
dezvoltare cu Myanmar pentru perioada 2014-2020, și anume dezvoltarea
rurală, educația, guvernanța și sprijinul pentru
consolidarea păcii. Programul „SWITCH SMART” În noiembrie 2013, comisarul
Piebalgs a lansat programul „SWITCH SMART” (IMM-uri pentru mediu,
răspundere, responsabilitate și transparență) în Myanmar.
Proiectul sprijină producția durabilă de articole de
îmbrăcăminte „fabricate în Myanmar” și va contribui la creșterea
competitivității internaționale a IMM-urilor în acest sector.
Proiectul cu durata de trei ani este finanțat în baza unui grant acordat
de UE în valoare de 2 milioane de euro și are ca scop reducerea
sărăciei prin comerț și dezvoltarea sectorului privat în
Myanmar. Siria
a
continuat să fie implicată într-un conflict care are consecințe și
asupra stabilității din țările vecine, în special Liban și
Iordania. UE a jucat un rol important în menținerea unui dialog politic cu
părțile interesate vizând obținerea unui acord politic în Siria și
a avut un rol activ în pregătirile pentru conferința de pace privind
Siria (Geneva II). În 2013, UE a decis să modifice regimul de sancțiuni
în beneficiul populației siriene, precum și al opoziției
siriene, menținând în același timp presiunea asupra regimului însuși.
UE a inclus și un pachet financiar suplimentar de 400 milioane de euro
pentru anul 2013 pentru acoperirea nevoilor prioritare ale populației
afectate din Siria și din regiune. În 2013, UE și statele sale membre
au rămas cei mai importanți donatori de ajutor umanitar (peste 2
miliarde de euro) pentru 9,3 milioane de cetățeni afectați
de conflict: aproape jumătate din aceștia erau copii. Asistența
europeană acoperă până la 80 % din populația afectată. UE
a sprijinit în mod activ punerea în aplicare a Rezoluției Consiliului de
Securitate al Organizației Națiunilor Unite privind eliminarea
armelor chimice din Siria și a furnizat sprijin material în favoarea
misiunii ONU și a Organizației pentru Interzicerea Armelor Chimice
(OIAC). Copiii sirieni se confruntă cu
nevoi Prin
sprijinul acordat de UE, cel puțin 780 000 de copii din Siria, Iordania și
Liban, o mare parte dintre aceștia provenind din tabere de refugiați
sau fiind strămutați în interiorul țării, au beneficiat de
educație școlară care a fost adaptată la programa școlară
siriană pentru ca aceștia să își poată continua educația.
Aproximativ 10 000 de profesori au fost formați în materie de metode de
predare sau de sprijin psihosocial, scopul fiind acela de a-i ajuta să
predea și să acorde sprijin într-un mod mai eficace copiilor afectați. Inițiativa
UE „Copiii păcii”: un ecou al Premiul Nobel propagat în viitor Copiii
se numără printre cele mai vulnerabile victime ale conflictelor.
După primirea Premiului Nobel pentru Pace în 2012 pentru
realizările sale în domeniul păcii pe continentul european, UE a
dedicat premiul în bani în vederea ajutării fetelor și băieților
din întreaga lume care sunt privați de posibilitatea de a crește în
pace. În Columbia, copiii beneficiază de un proiect care împiedică
recrutarea copiilor de către grupările armate. În Sudanul de Sud,
fondurile sunt utilizate pentru a-i ajuta pe copii să înceapă o
nouă viață, după ani întregi de conflict. În Pakistan, inițiativa
sprijină educația și protecția copiilor strămutați
din cauza conflictelor. În noiembrie 2013, UE și-a confirmat decizia de a
continua inițiativa „Copiii păcii”, anunțând fonduri
suplimentare pentru noi proiecte în 2014. Uniunea
Europeană și statele sale membre, constituind împreună cel mai
important donator la nivel mondial, au reacționat ferm la dezastrele
naturale, conflictele armate și crizele prelungite survenite pe parcursul
întregului an 2013. Asistența furnizată în zonele de criză de
către Comisia Europeană s-a ridicat numai în 2013 la peste 1,3
miliarde de euro și a fost implementată în peste 90 de țări.
De asemenea, UE și-a intensificat eforturile de a
consolida reziliența în țările predispuse la crize prin
finalizarea „Planului de acțiune pentru reziliență în țările
predispuse la crize 20132020”, în iunie 2013[7]. Ciclonul tropical Haiyan a fost unul dintre cele mai
puternice înregistrate vreodată, acesta afectând Republica Filipine
între 7 și 8 noiembrie 2013. Date fiind puterea și amploarea excepționale
ale acestuia, o estimare arată că între 14 și 16 milioane de
cetățeni au fost afectați în mod direct, iar gradul de
distrugere a fost extins. Numărul deceselor a depășit 10 000
de victime. Ciclonul a urmat unui cutremur cu magnitudinea de 7,2 care a afectat
Republica Filipine în luna octombrie și a distrus casele și
mijloacele de trai ale aproape 350 000 de cetățeni. UE a reacționat rapid, acordând peste 43 de milioane
de euro pentru nevoi umanitare urgente și pentru a sprijini eforturile de
reconstrucție și redresare rapidă. UE a contribuit la asigurarea
unei tranziții fără probleme de la gestionarea de urgență
a crizelor la reconsolidarea vieții cetățenilor. Domeniile de
intervenție includ reabilitarea rețelei de apă și
canalizare, reparații ale rețelelor electrice, servicii medicale de
bază, ajutor de subzistență, adăpost și repararea
infrastructurii în vederea asigurării unei reziliențe
îmbunătățite a acesteia în fața taifunurilor sau a
cutremurelor viitoare. UE
a continuat să fie implicată pe deplin în eforturile de facilitare a
tranziției politice și economice în cursul anului 2013. Aceasta s-a
implicat în special în abordarea problemei polarizării din ce în ce mai
profunde din Egipt. Asistența acordată de UE Egiptului a fost
revizuită după izbucnirea violențelor în urma
înlăturării președintelui Mohammed Morsi. Asistența
externă pentru dezvoltare oferită de UE se axează în prezent pe
sectorul socioeconomic de care beneficiază cetățenii care se
confruntă cu cele mai mari nevoi și pe sprijinirea societății
civile. Politica europeană de vecinătate (PEV) rămâne baza
pentru instituirea unei zone de prosperitate cu vecinii UE prin consolidarea
asocierii politice și a integrării economice și printr-o
cooperare mai strânsă. În 2013, UE și-a continuat eforturile de a
sprijini și de a încuraja tranzițiile democratice în regiune și,
în total, a pus la dispoziție aproximativ 1,3 miliarde de euro în angajamente
noi,. UE rămâne cel mai important partener în materie de tranzacționare
pentru aproape toate țările din vecinătate. În
anul 2013 au fost înregistrate progrese semnificative în ceea ce privește
punerea în aplicare a Parteneriatului estic. Summitul Parteneriatului estic de
la Vilnius din luna noiembrie a reprezentat o etapă esențială în
relațiile UE cu vecinii noștri cei mai apropiați din est.
Negocierile privind acordurile de asociere incluzând zonele de liber schimb
aprofundate și cuprinzătoare (ZLSAC) cu Republica Moldova
și cu Georgia au fost finalizate în mare măsură, iar
acordurile parafate. În
anul 2013, relațiile cu Ucraina s-au axat pe sprijinirea țării
în vederea îndeplinirii condițiilor necesare care să permită
semnarea unui acord de asociere incluzând zona de liber schimb aprofundată
și cuprinzătoare (AA/ZLSAC). Guvernul ucrainean și-a anunțat
decizia sa de a suspenda semnarea AA/ZLSAC la sfârșitul lunii noiembrie.
Cu toate acestea, progresele înregistrate în cursul anului au fost
considerabile. Plățile aferente programelor de sprijin bugetar, care
au fost suspendate din cauza preocupărilor legate de gestionarea finanțelor
publice, au fost în cele din urmă permise, reflectând măsurile
pozitive întreprinse de către autoritățile ucrainene. UE se
angajează să sprijine stabilizarea economică și
financiară a Ucrainei, în special prin sprijinirea societății civile
și a dezvoltării sectorului privat. Cu
noul instrument european de vecinătate, abordarea bazată pe
stimulente, care constituie unul dintre aspectele-cheie ale politicii de
vecinătate reînnoite, va da posibilitatea UE de a-și intensifica
sprijinul acordat țărilor partenere care aplică cu adevărat
un proces de democratizare profund și durabil, inclusiv în ceea ce privește
respectarea drepturilor omului și obiectivele convenite în materie de
reformă. ODM
și dincolo de ODM – o viață decentă pentru toți,
pretutindeni Anul 2013 s-a dovedit a fi un an esențial în
conturarea discuțiilor la nivel mondial privind un cadru ulterior anului 2015.
Uniunea Europeană și statele sale membre au continuat să joace
un rol central în discuțiile referitoare la cadrul de dezvoltare care va
urma Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului (ODM) după 2015. În
februarie 2013, Comisia a publicat comunicarea sa de pionierat „O viață
decentă pentru toți”[8], care
prezintă viziunea UE propusă pentru un cadru ulterior anului 2015, și
anume eliminarea sărăciei extreme până în 2030 simultan cu
asigurarea unei dezvoltări durabile a planetei, și a prezentat o
foaie de parcurs pentru realizarea acestui lucru. Această viziune a pus bazele poziției UE
privind perioada de după 2015 și a alimentat discuțiile în
cadrul Parlamentului European. În plus, în cadrul Organizației Națiunilor
Unite, aceasta a fost reflectată în raportul grupului la nivel înalt al
ONU, al cărui membru a fost comisarul Piebalgs, și în documentul
final al evenimentului special privind Obiectivele de dezvoltare ale mileniului
din cadrul Reuniunii Plenare a ONU de la New York din luna septembrie. Acest
document, aprobat de către toți șefii de stat și de guvern,
a ilustrat acordul global cu privire la necesitatea unei căi unice și
unitare de eradicare a sărăciei și de dezvoltare durabilă. La 23 septembrie, Comisia a publicat noi rezultate care arată contribuția UE în ceea ce privește
lupta mondială împotriva sărăciei[9] în perioada 2004-2012.
Acestea constituie o lectură impresionantă. Adevărul este
că finanțarea UE a contribuit la reducerea sărăciei la
nivel mondial și a sprijinit Obiectivele de dezvoltare ale mileniului,
îmbunătățind de-a lungul acestui proces viața a milioane de
cetățeni. De exemplu, ajutorul pentru dezvoltare externă a UE acordat
începând din 2004 a asigurat accesul la apă potabilă
îmbunătățită pentru peste 70 de milioane de cetățeni
(mai mult decât populația Franței), 14 milioane de copii au putut
beneficia de educație primară și peste 46 de milioane de persoane
au primit ajutor privind asigurarea securității lor alimentare. Inițiativa ODM a UE La nivel mondial, până în 2010 au
fost înregistrate importante progrese în ceea ce privește Obiectivele de
dezvoltare ale mileniului. Cu toate acestea, la zece ani după ce aceste
obiective au fost convenite, multe țări sunt încă departe de
realizarea unora dintre ele. Prin urmare, UE a creat o nouă inițiativă
ODM în 2010 care asigură o finanțare bazată pe nevoi și pe
performanță în valoare de 1 miliard de euro. Din această
sumă, 700 de milioane de euro au vizat ODM cele mai neglijate, precum
foametea, sănătatea maternă și mortalitatea infantilă,
în timp ce 300 de milioane de euro a fost acordate unor țări cu un
istoric bun de punere în aplicare a ajutorului. Până în prezent, inițiativa
ODM a UE a finanțat 70 de proiecte din 46 de țări. De asemenea, în cadrul eforturilor ODM și al
combaterii sărăciei la nivel mondial, un progres substanțial a
fost înregistrat în lupta împotriva HIV, a tuberculozei și a malariei. Conform estimărilor, până la sfârșitul
anului 2013, granturile acordate unui număr de peste 140 de țări
din Fondul global de luptă împotriva a acestor trei boli au furnizat
tratamente antiretrovirale (ARV) pentru SIDA de care au beneficiat peste 6,1
milioane de cetățeni; 11,2 milioane de cetățeni prezentând
noi cazuri de tuberculoză infecțioasă au fost detectați și
tratați și peste 360 de milioane de plase de țânțari
tratate cu insecticid au fost distribuite familiilor cu scopul prevenirii
malariei. Dar milioane de cetățeni sunt expuși riscului de infecție.
Ca răspuns, la sfârșitul anului 2013, UE a anunțat că va majora
contribuția la Fondul global la 370 de milioane de euro pentru perioada 2014-2016. Zilele europene ale
dezvoltării Cadrul ulterior
anului 2015 și Comunicarea „O viață decentă pentru toți”
au constituit, de asemenea, principala temă a Zilelor europene ale
dezvoltării 2013 (EDD) organizate la Bruxelles în noiembrie 2013. Acest
eveniment anual continuă să reunească factorii de decizie,
societatea civilă, organizațiile de cercetare și sectorul privat
din țările dezvoltate și în curs de dezvoltare pentru a discuta
problemele cele mai importante în materie de dezvoltare ale momentului.
Evenimentul 2013 nu a făcut excepție, atrăgând un public-record
de peste 5 500 de participanți. Cetățenii UE: sprijinirea țărilor în
curs de dezvoltare ne ajută în egală măsură Într-un
sondaj special Eurobarometru realizat la Bruxelles între 26 și 27
noiembrie pentru Zilele europene ale dezvoltării, 66 % dintre cetățenii
UE au fost de acord că lupta împotriva sărăciei în țările
în curs de dezvoltare ar trebui să reprezinte una dintre principalele
priorități ale UE. Aproape șapte din zece persoane (69 %) cred
că ajutarea țărilor în curs de dezvoltare este și în
beneficiul UE și al cetățenilor săi. Privind în
perspectivă În
2014, UE va continua să avanseze în ceea ce privește punerea în
aplicare a agendei schimbării și creșterea impactului
cooperării pentru dezvoltare a UE. Principiile
esențiale ale agendei schimbării vor continua să ghideze procesul
de programare pentru instrumentele noastre de acțiune externă și
pentru Fondul european de dezvoltare. Apelul lansat prin intermediul agendei
schimbării privind un rol mai important al sectorului privat în realizarea
unei creșteri economice durabile și favorabile incluziunii va fi
transformat în propuneri concrete, sub forma unei comunicări a Comisiei
care va fi prezentată în prima jumătate a anului 2014. În
plus, agenda schimbării solicită UE să treacă la o abordare
bazată pe drepturi, astfel încât drepturile omului și guvernanța
să fie luate în considerare ca factori care permit condițiile
necesare de progres, dezvoltare și responsabilizare a cetățenilor.
În consecință, Comisia va depune eforturi pentru a integra în mod
sistematic principiile și standardele în materie de drepturi ale omului și
realizarea lor în cadrul procesului de dezvoltare. Activitatea
din 2014 va continua să vizeze creșterea eficienței și
eficacității cooperării pentru dezvoltare prin
îmbunătățirea coordonării, a coerenței politicilor și
a responsabilității. În acest sens, va fi finalizat procesul de
dezvoltare a unui cadru de rezultate al UE, iar procesul de programare în comun
al UE va putea evolua. Uniunea
Europeană și statele sale membre vor continua să depună
eforturi pentru atingerea tuturor Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului
înainte de 2015, termenul-limită, și să-și exercite în
continuare rolul constructiv pe care l-au jucat în procesul de elaborare a unui
cadru ulterior anului 2015 la nivel mondial, care să ne ajute să
avansăm. În
cele din urmă, se preconizează că anul 2015 va fi un an esențial
pentru dezvoltare. Recunoscând acest fapt, la sfârșitul anului 2013
Parlamentul și Consiliul au fost aproape de o decizie privind desemnarea
anului 2015 drept „Anul European pentru Dezvoltare”. Aceasta ar fi o ocazie
ideală pentru Uniunea Europeană de a-și informa cetățenii
cu privire la valoarea adăugată a cooperării pentru dezvoltare a
UE și pentru a demonstra rezultatele pe care UE le-a realizat deja.
Aceasta poate evidenția, de asemenea, capacitatea unică a UE de a se
baza pe atuurile combinate ale statelor membre în ceea ce privește
combaterea sărăciei și promovarea dezvoltării, a păcii
și a prosperității peste tot în lume și obținerea și
mai multor rezultate pe viitor. [1] COM(2011) 637
final, 13.10.2011. [2]
Eurobarometrul special 405 „Ajutorul pentru dezvoltare acordat de UE și Obiectivele
de dezvoltare ale mileniului”, http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_405_en.pdf. [3] http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-13-1134_en.htm. [4] COM/2013/0292. [5] https://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/131181.pdf. [6] JOIN(2013) 30 final, 11.12.2013. [7] SWD(2013)
227 final, 19.6.2013. [8] COM(2013) 92 final, 27.2.2013. [9] http://europa.eu/rapid/press-release_IP-13-852_en.htm