This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52014DC0425
Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on Slovenia’s 2014 national reform programme and delivering a Council opinion on Slovenia’s 2014 stability programme
Recomandare de RECOMANDARE A CONSILIULUI privind Programul național de reformă al Sloveniei pentru 2014 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Sloveniei pentru 2014_x000b_
Recomandare de RECOMANDARE A CONSILIULUI privind Programul național de reformă al Sloveniei pentru 2014 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Sloveniei pentru 2014_x000b_
/* COM/2014/0425 final */
Recomandare de RECOMANDARE A CONSILIULUI privind Programul național de reformă al Sloveniei pentru 2014_x000b__x000b_și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Sloveniei pentru 2014_x000b_ /* COM/2014/0425 final - 2014/ () */
Recomandare de RECOMANDARE A CONSILIULUI privind Programul național de
reformă al Sloveniei pentru 2014
și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al
Sloveniei pentru 2014
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea
Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148
alineatul (4), având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97
al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor
bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice[1], în special articolul 5
alineatul (2), având în vedere Regulamentul (UE) nr.
1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie
2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice[2], în special articolul 6
alineatul (1), având în vedere recomandarea Comisiei Europene[3], având în vedere rezoluțiile Parlamentului
European[4], având în vedere concluziile Consiliului
European, având în vedere avizul Comitetului pentru
ocuparea forței de muncă, având în vedere avizul Comitetul economic și
financiar, având în vedere avizul Comitetului pentru
protecție socială, având în vedere avizul Comitetului de
politică economică, întrucât: (1)
La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat
propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru creștere
economică și ocuparea forței de muncă, Strategia Europa
2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se
va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea
stimulării potențialului de creștere durabilă și de
competitivitate al Europei. (2)
La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat, pe baza
propunerilor Comisiei, o recomandare privind orientările generale pentru
politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014), iar
la 21 octombrie 2010 a adoptat o decizie privind orientările pentru
politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre, care
formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au
fost invitate să țină seama de orientările integrate în
cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă de
la nivel național. (3)
La 29 iunie 2012, șefii de stat sau de guvern
au convenit asupra unui Pact pentru creștere economică și locuri
de muncă, prin care se oferă un cadru coerent de acțiune la
nivel național, precum și la nivelul UE și al zonei euro, și
care utilizează toate pârghiile, instrumentele și politicile
posibile. Aceștia au stabilit acțiunile care trebuie întreprinse la
nivelul statelor membre, exprimându-și în special angajamentul deplin față
de îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020 și față de
punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări. (4)
La 9 iulie 2013, Consiliul a adoptat o recomandare
privind Programul național de reformă al Sloveniei pentru 2013 și
a emis avizul cu privire la Programul actualizat de stabilitate al Sloveniei
pentru perioada 2012-2016. La 15 noiembrie 2013, în conformitate cu
Regulamentul (UE) nr. 473/2013[5],
Comisia a prezentat avizul său privind proiectul de plan bugetar al
Sloveniei pentru 2014[6]. (5)
La 13 noiembrie 2013, Comisia a adoptat analiza
anuală a creșterii[7],
care marchează începutul semestrului european 2014 pentru coordonarea
politicilor economice. În aceeași zi, în temeiul Regulamentului (UE) nr.
1176/2011, Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă[8], în care a identificat
Slovenia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se
efectueze un bilanț aprofundat. (6)
La 20 decembrie 2013, Consiliul European a aprobat
prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, a
consolidării bugetare și a acțiunilor de promovare a creșterii
economice. Consiliul European a evidențiat că este necesar să se
continue consolidarea bugetară într-un mod diferențiat și
favorabil creșterii economice, să fie restabilite condițiile
normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea
economică și competitivitatea, să se combată șomajul și
consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația
publică. (7)
La 5 martie 2014, Comisia a publicat rezultatele
bilanțului aprofundat pe care l-a efectuat pentru Slovenia[9], în temeiul articolului
5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. Concluzia care se desprinde din
analiza Comisiei este aceea că Slovenia se confruntă în continuare cu
dezechilibre macroeconomice excesive care necesită monitorizare și
măsuri ferme continue în materie de politică. Deși
dezechilibrele au fost corectate de-a lungul anului 2013 ca urmare a
ajustării macroeconomice și a măsurilor în materie de
politică întreprinse de Slovenia, amploarea corecției necesare
indică faptul că există, în continuare, riscuri substanțiale.
Mai precis, este necesar să se acorde o atenție deosebită
riscurilor generate de o structură economică ce are ca elemente
caracteristice guvernanța corporativă deficitară, implicarea
puternică a statului în economie, deteriorarea competitivității
costurilor, supraîndatorarea corporativă și creșterea
considerabilă a datoriei publice. Deși s-au înregistrat progrese
considerabile în redresarea bilanțurilor băncilor, sunt necesare în
continuare acțiuni ferme în ceea ce privește punerea în aplicare pe
deplin a unei strategii cuprinzătoare pentru sectorul bancar, inclusiv
măsuri de restructurare, privatizare și supraveghere
consolidată. (8)
La 15 aprilie 2014, Slovenia și-a prezentat
programul național de reformă pentru 2014 și la 24 aprilie 2014 și-a
prezentat programul de stabilitate pentru 2014. Pentru a se ține seama de
legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în
același timp. (9)
Obiectivul strategiei bugetare
prezentate în Programul de stabilitate pentru 2014 este corectarea deficitului
excesiv până în 2015 și îndeplinirea obiectivului pe termen mediu
până în 2017. Programul confirmă obiectivul pe termen mediu stabilit
anterior privind un buget echilibrat, care este conform cerințelor
Pactului de stabilitate și de creștere. Cu toate acestea, nu se
preconizează ca soldul structural (recalculat) să atingă
obiectivul pe termen mediu până în 2017. Programul prevede reducerea
deficitului sub 3 % din PIB în 2015, în conformitate cu ținta
stabilită în recomandarea privind procedura aplicabilă deficitelor
excesive. În perioada ulterioară anului 2015, programul are în vedere o
scădere constantă a deficitului, în 2018 urmând să se
înregistreze un excedent de 0,3 % din PIB. Programul preconizează
că datoria publică va atinge un nivel maxim de 81,1 % din PIB în
2015, înainte de a scădea la 76 % în 2016. În ansamblu, strategia
bugetară prezentată în program este în conformitate cu cerințele
Pactului de stabilitate și de creștere. Scenariul macroeconomic care
stă la baza proiecțiilor bugetare din program, care a fost elaborat
de un organism independent (Institutul de analiză macroeconomică și
dezvoltare), este prudent. La 5 martie 2014, Comisia a emis o recomandare
autonomă adresată Sloveniei. Programul de stabilitate identifică
unele măsuri suplimentare menite să contribuie la reducerea
decalajului în raport cu efortul bugetar necesar. Pe această
bază, se consideră că Programul de stabilitate a răspuns
parțial recomandării autonome a Comisiei. Există însă în
continuare riscuri de evoluție negativă întrucât măsurile care
stau la baza programului sunt insuficient detaliate și multe dintre
acestea nu au fost încă adoptate. Orice nevoie potențială de
recapitalizare bancară suplimentară, care rezultă din evaluarea
calității activelor și a testului de rezistență
efectuate în 2013 în Slovenia, ar crește ratele deficitului și
ponderea datoriei, în timp ce orice sumă încasată din privatizarea
reușită a entităților sau a băncilor de stat care nu a
fost inclusă în previziunile programului ar reduce datoriile. Pe baza
previziunilor Comisiei, efortul fiscal în perioada 2013-2014 este sub
1,4 % din PIB în ceea ce privește variația (corectată) a
soldului structural și sub 0,5 % din PIB în ceea ce privește
cuantumul măsurilor solicitate estimate ca fiind necesare la data la care
a fost formulată recomandarea privind procedura aplicabilă
deficitelor excesive. Pentru 2015, deși programul preconizează un
deficit în conformitate cu recomandarea privind procedura aplicabilă
deficitelor excesive, previziunile Comisiei din primăvara anului 2014
estimează un deficit de 3,1 % din PIB. În plus, pe baza
previziunilor, se preconizează că efortul bugetar măsurat atât
în funcție de variația (corectată) a soldului structural, cât și
de cuantumul măsurilor discreționare care trebuie să fie puse în
aplicare se va situa puțin sub nivelul recomandat de Consiliu pentru 2015.
Pe baza evaluării sale a programului și pe baza previziunilor
Comisiei, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97 al Consiliului, Consiliul
consideră că, în 2014 și în perioada ulterioară, sunt
necesare eforturi suplimentare pentru a se asigura conformitatea deplină
cu recomandarea privind procedura aplicabilă deficitelor excesive,
inclusiv efortul structural necesar. (10)
În ceea ce privește regulile de politică
bugetară, Parlamentul a aprobat, în 2013, temeiul constituțional
pentru stabilirea unei reguli privind soldul/excedentul bugetului public
general în termeni structurali. Cu toate acestea, legislația necesară
de punere în aplicare, și anume Legea privind politica bugetară, care
trebuia să intre în vigoare până în noiembrie 2013, nu a fost
încă adoptată. În special, trebuie să se stabilească
temeiul juridic necesar pentru a defini rolul, sfera de competență și
independența unui consiliu fiscal operațional. Finalizarea în timp
util a analizei cuprinzătoare privind cheltuielile tuturor utilizatorilor
bugetului în principalele categorii de cheltuieli în materie de
sănătate ar putea permite identificarea unor măsuri de sprijinire
a consolidării bugetare și a unor opțiuni de îmbunătățire
a eficienței și a raportului cost-eficacitate. (11)
În 2013, s-a recomandat Sloveniei să
consolideze sustenabilitatea pe termen lung a sistemului de pensii și
să îmbunătățească eficiența, raportul
cost-eficacitate și calitatea sectorului îngrijirii pe termen lung.
Slovenia a înregistrat progrese limitate în ceea ce privește măsurile
întreprinse pentru a da curs acestei recomandări.
O evaluare a reformei sistemului de pensii din 2012 a fost finalizată
în aprilie 2014, iar primele constatări sunt pozitive. Deși s-au
făcut unele economii bugetare, nivelul pensiilor a rămas neschimbat.
Slovenia se confruntă cu riscuri mari în materie de sustenabilitate
bugetară pe termen mediu și lung, în principal ca urmare a creșterii
cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației sale. În consecință, sistemele de pensii și
de îngrijire pe termen lung vor trebui să fie reformate pe termen mediu
pentru ca cheltuielile globale să se stabilizeze pe termen mediu și
lung, asigurându-se, totodată, caracterul adecvat al pensiilor și
accesul la serviciile de îngrijire pe termen lung. Autoritățile
au în vedere elaborarea unei cărți albe pentru o reformă
amplă în sectorul pensiilor. Un plan de reformă a sistemului de
îngrijire pe termen lung a fost adoptat la sfârșitul anului 2013,
preconizând-se că legislația aferentă va fi elaborată
înainte de sfârșitul anului 2014. Există însă riscul ca acest
termen să fie amânat, date fiind întârzierile pe care le
înregistrează reorganizarea în curs a sectorului asigurărilor de
sănătate. (12)
Situația de pe piața forței de
muncă s-a înrăutățit. Rata șomajului a atins
10,3 % în 2013 și șomajul în rândul tinerilor a crescut la
21,6 % în 2013, în timp ce ponderea tinerilor care nu sunt încadrați
profesional și nu urmează niciun program educațional sau de
formare a crescut cu 2,1 puncte procentuale în perioada 2011-2013. Evaluarea
reformei pieței forței de muncă adoptată în 2013 evidențiază
reducerea segmentării între contractele cu durată nedeterminată și
cele cu durată determinată, deși aceasta se datorează
utilizării în mai mare măsură a altor forme de contract cu
durată determinată, în timp ce efectul stimulentelor pentru angajarea
tinerilor și a persoanelor în vârstă este încă neclar.
Segmentarea pieței forței de muncă este, de asemenea,
remediată printr-o mai bună reglementare a muncii desfășurate
de studenți. Persistă îngrijorări cu privire la măsura în
care noua lege, aflată în curs de aprobare, va putea să remedieze în
mod corespunzător deficiențele reglementărilor anterioare.
Guvernul a înregistrat progrese limitate în ceea ce privește punerea în
aplicare a recomandării de anul trecut privind salariul minim, care
continuă să fie indexat numai în funcție de inflație, deși
Legea privind salariul minim permite indexarea și în funcție de alte
condiții economice. S-au înregistrat progrese limitate în ceea ce privește
elaborarea unor măsuri eficace și adaptate de politică
activă în domeniul pieței forței de muncă și
combaterea necorelării competențelor cu cerințele pieței. (13)
Guvernul a înregistrat progrese substanțiale
în ceea ce privește recomandările referitoare la stabilitatea
sectorului bancar, realizând o evaluare credibilă a calității
activelor și un test credibil de rezistență, efectuând recapitalizări
rapide și transferând creditele neperformante către Societatea de
administrare a activelor bancare (Družbo za upravljanje terjatev bank).
Cu toate acestea, trebuie să se depună în continuare multe eforturi și
sunt necesare acțiuni hotărâte pentru a finaliza și a pune în
aplicare o strategie cuprinzătoare pentru sectorul bancar, astfel cum s-a
anunțat în decembrie 2013, inclusiv măsuri de restructurare,
privatizare și supraveghere consolidată. Nivelul creditelor
neperformante în sectorul bancar rămâne ridicat. Prin urmare, este
important ca băncile să își dezvolte o capacitate internă
de a găsi soluții în cazul creditelor neperformante, inclusiv
consolidând gestionarea internă a activelor și restructurând
unitățile, pentru a accelera administrarea creditelor neperformante,
maximizând, totodată, valoarea de recuperare și păstrând
activitățile viabile. Orice alt
transfer de credite neperformante către Societatea de administrare a
activelor bancare trebuie să fie conceput cu atenție pentru a
facilita restructurarea rapidă și eficientă a creditelor
corporative, în special în cazul împrumuturilor intragrup complexe și
interconectate. Se așteaptă prezentarea unei strategii
cuprinzătoare în materie de gestionare și a unui plan amplu de
afaceri care ar susține obiectivele de rambursare pentru Societatea de
gestionare a activelor bancare. Pe baza învățămintelor
desprinse din evaluarea calității activelor și a testului de
rezistență, se impun alte măsuri decisive în vederea
îmbunătățirii guvernanței și a supravegherii pentru
toate băncile și în special pentru cele care rămân în
proprietatea statului prin consolidarea gestionării riscurilor, perfecționarea
proceselor de aprobare a creditului și îmbunătățirea
calității și a disponibilității datelor, cu scopul de
a reduce nivelurile creditelor neperformante și de a limita riscurile
viitoare. (14)
Guvernul a înregistrat progrese limitate în ceea ce
privește punerea în aplicare a recomandărilor referitoare la guvernanța
corporativă a întreprinderilor de stat, care reprezintă o șesime
din valoarea adăugată totală și formează o rețea
complexă de bănci, grupuri de asigurare și societăți
nefinanciare naționale, cu participații încrucișate numeroase.
Nivelul de influență a statului generează riscuri semnificative
pentru finanțele publice, atât direct, cât și indirect, prin
intermediul pasivelor din garanții. O strategie coerentă pentru
gestionarea întreprinderilor de stat, împreună cu o guvernanță
corporativă îmbunătățită ar crea un mediu mai propice
pentru atragerea de investiții străine directe. Deși s-au
făcut primii pași prin elaborarea, în mai 2013, a unei liste inițiale
de 15 societăți care urmau să facă obiectul unei
privatizări accelerate, progresele înregistrate până în prezent nu
sunt omogene și există un risc semnificativ ca termenele să nu
fie respectate. Noua legislație care stă la baza Societății
slovene de gestionare a obligațiunilor suverane (Slovenskem državnem
holdingu), un vehicul pentru consolidarea administrării participațiilor
statului, a intrat în vigoare cu întârziere, în aprilie 2014. Se așteaptă
prezentarea unei strategii cuprinzătoare și a unei clasificări
exacte a activelor principale și a celor secundare, inclusiv a activelor
destinate privatizării. Este necesar să se
identifice și să se pună în aplicare măsuri
corespunzătoare menite să asigure realizarea procesului de
restructurare și îndeplinirea obiectivelor sale, inclusiv, inter alia,
maximizarea valorii de recuperare pentru creditori, și să se
stabilească o listă a celor mai stringente cazuri de restructurare în
vederea soluționării rapide a acestora. (15)
Cadrul de insolvență
a fost modificat în 2013 pentru a facilita rezoluția în timp util a
creditelor neperformante, dar, în mare parte, noul cadru nu a fost încă
testat. Un nivel ridicat de îndatorare și dificultățile
financiare au limitat capacitatea sectorului corporativ de a investi în
proiecte viitoare. Restructurarea financiară și operațională
a sectorului corporatist, care trebuie efectuată de urgență, nu
a început încă pe scară largă. Este necesară o perspectivă
consolidată asupra diferitelor expuneri la riscul de credit în sistemul
bancar pentru a accelera găsirea de soluții în cazul creditelor
neperformante și a facilita negocierile în materie de restructurare, în
special în cazul împrumuturilor intragrup complexe și interconectate. Un
grup operativ centralizat, format din reprezentanți cu experiență
ai tuturor părților interesate, ar putea să preia inițiativa
în ceea ce privește sprijinirea și accelerarea acestui proces. Între
timp, este foarte important ca în cadrul Societății de administrare a
activelor bancare să se închidă rapid și eficient mai multe
cazuri urgente în curs de soluționare. (16)
În pofida potențialului
său, Slovenia are unul dintre cele mai reduse stocuri de investiții
străine directe din UE (34,1 % din PIB față de media de
47,1 % din PIB înregistrată în UE în 2012). Deși privatizarea și
restructurarea corporativă oferă numeroase noi posibilități
pentru investitorii privați, există dovezi cu privire la faptul
că mediul și cultura de afaceri insuficient dezvoltate împiedică
Slovenia să le valorifice pe deplin. În
2012, a început un proces de dereglementare a profesiilor reglementate,
până în prezent numărul profesiilor reglementate scăzând de la
323 la 262. Continuarea procesului de dereglementare a profesiilor
reglementate ar contribui la creșterea numărului de furnizori naționali
și străini de servicii și, astfel, ar contribui la sporirea
competitivității. Coerența măsurilor menite să
îmbunătățească mediul de afaceri și activitățile
antreprenoriale poate fi perfecționată. În acest context, viitoarea
strategie de specializare inteligentă din cadrul fondurilor structurale și
de investiții europene pentru perioada 2014-2020 va oferi ocazia de a se
acorda o atenție specială unor măsuri-cheie cum ar fi crearea de
produse inovatoare comercializabile. (17)
Slovenia se află în primele etape de elaborare
a propunerilor privind reforma amplă a sectorului public (care
urmează să fie adoptate în ianuarie 2015). În acest context, Slovenia
trebuie să restabilească credibilitatea și calitatea administrației
publice. Slovenia a înregistrat unele progrese în ceea ce privește
îmbunătățirea calității sistemului judiciar și a
redus numărul de cauze pendinte. Reforma gestionării cauzelor în
materie comercială și civilă a îmbunătățit funcționarea
sistemului judiciar. Recentele tendințe pozitive înregistrate în privința
litigiilor în materie comercială și civilă s-au confirmat. (18)
În contextul semestrului european, Comisia a
efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Sloveniei,
evaluând Programul de stabilitate și Programul național de
reformă. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora
pentru o politică bugetară și socioeconomică
sustenabilă în Slovenia, ci și de conformitatea acestora cu normele și
orientările UE, având în vedere necesitatea consolidării guvernanței
economice globale a Uniunii Europene prin oferirea unei contribuții a UE
la deciziile naționale viitoare. Recomandările formulate de Comisie
în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-8 de
mai jos. (19)
Prin prisma acestei evaluări, Consiliul a
examinat Programul de stabilitate al Sloveniei, iar avizul[10] său se
reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos. (20)
Având în vedere bilanțul aprofundat realizat
de Comisie și prezenta evaluare, Consiliul a examinat Programul național
de reformă și Programul de stabilitate prezentate de această țară.
Recomandările sale emise în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE)
nr. 1176/2011 se reflectă în special în recomandările 1-8 de mai jos. (21)
În contextul semestrului european, Comisia a
efectuat, de asemenea, o analiză a politicii economice a zonei euro în
ansamblul ei. Pe baza acestei analize, Consiliul a emis recomandări
specifice adresate statelor membre a căror monedă este euro. Slovenia
ar trebui, de asemenea, să asigure punerea în aplicare pe deplin și
în timp util a acestor recomandări. RECOMANDĂ ca Slovenia să
întreprindă acțiuni în perioada 2014-2015 astfel încât: 1. Să consolideze strategia
bugetară cu măsuri structurale suficient de bine precizate, pentru
anul 2014 și perioada ulterioară, în scopul de a asigura corectarea
durabilă a deficitului excesiv până în 2015, prin realizarea
efortului de ajustare structurală specificat în recomandarea Consiliului
din cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive. O corectare
durabilă a dezechilibrelor bugetare necesită o punere în aplicare
credibilă a reformelor structurale ambițioase pentru a spori
capacitatea de ajustare și a stimula creșterea și ocuparea forței
de muncă. După corectarea deficitului excesiv, să vizeze o
ajustare structurală de cel puțin 0,5 % din PIB în fiecare an, și
chiar mai mult în condiții economice bune, sau să asigure faptul
că regula privind gradul de îndatorare este îndeplinită pentru a
înscrie ponderea datoriei publice, care în prezent este ridicată, pe o
traiectorie descendentă durabilă. Să îmbunătățească
credibilitatea politicii bugetare, să finalizeze adoptarea unei reguli
privind soldul/excedentul bugetului public general în termeni structurali,
să introducă obligativitatea cadrului bugetar pe termen mediu, care
să aibă un caracter exhaustiv și să fie transparent, și
să stabilească temeiul juridic necesar pentru un consiliu fiscal
operațional care să definească sfera sa de competență
în cadrul procesului bugetar și să introducă dispoziții
procedurale clare privind monitorizarea rezultatelor bugetare cât mai curând
posibil. Până la sfârșitul anului 2014, să lanseze o
analiză cuprinzătoare privind cheltuielile, care să vizeze
nivelul central și nivelul administrațiilor locale, utilizatorii
direcți și indirecți ai bugetului, precum și furnizorii de
utilități și de servicii în domeniul sănătății
care sunt deținuți de municipalități, pentru a face
economii bugetare în 2015 și în anii următori. 2. Pe baza consultării publice,
să stabilească măsuri menite să asigure sustenabilitatea
sistemului de pensii în perioada ulterioară anului 2020, care să
includă ajustări ale parametrilor-cheie, cum ar fi corelarea vârstei
legale de pensionare cu creșterea speranței de viață și
încurajarea contribuțiilor private la cel de al doilea pilon al sistemului
de pensii. Să limiteze cheltuielile legate de îmbătrânirea populației
în ceea ce privește îngrijirea pe termen lung prin direcționarea
prestațiilor către persoanele care au cea mai mare nevoie de acestea și
reorientarea îngrijirii instituționalizate înspre îngrijirea la domiciliu.
3. După consultarea
partenerilor sociali și în conformitate cu practicile naționale,
să elaboreze, până la sfârșitul anului 2014, un amplu acord
social menit să asigure faptul că evoluția salariilor, inclusiv
a salariului minim, sprijină competitivitatea, cererea internă și
crearea de locuri de muncă. Să redefinească elementele
componente ale salariului minim și să-și revizuiască
sistemul de indexare. Să ia măsuri pentru a reduce în continuare
segmentarea, în special prin abordarea eficienței stimulentelor pentru
angajarea lucrătorilor tineri și a celor în vârstă, precum și
prin utilizarea contractelor de drept civil. Să adopte Legea privind munca
desfășurată de studenți. Să acorde prioritate
implicării tinerilor neînregistrați, prin asigurarea unor
capacități corespunzătoare pentru serviciilor publice de ocupare
a forței de muncă. În vederea creșterii gradului de
ocupare a forței de muncă în rândul lucrătorilor slab calificați
și al lucrătorilor în vârstă, să adapteze mediul de lucru
la prelungirea vieții profesionale și să concentreze alocarea
resurselor pentru măsuri adaptate de politică activă în domeniul
pieței forței de muncă, îmbunătățind
totodată eficacitatea acestora. Să remedieze necorelarea competențelor
cu cerințele pieței prin îmbunătățirea
atractivității învățământului profesional și
tehnic, precum și prin dezvoltarea în continuare a cooperării cu
părțile interesate relevante în ceea ce privește evaluarea
nevoilor pieței forței de muncă. 4. Să finalizeze, în 2014,
procesul de privatizare a NKBM, astfel cum s-a planificat, să
pregătească Abanka pentru privatizare în 2015, să continue
punerea rapidă în aplicare a planurilor de restructurare a băncilor care
beneficiază de ajutor de stat și consolidarea necesară a
sectorului bancar. Pe baza învățămintelor desprinse din
evaluarea calității activelor și a testului de rezistență,
să finalizeze, în august 2014, planul de acțiune cuprinzător
privind băncile, care să includă măsuri specifice menite
să îmbunătățească guvernanța, supravegherea,
gestionarea riscurilor, procesul de aprobare a creditelor, precum și
calitatea și disponibilitatea datelor. Să consolideze capacitatea
băncilor de a găsi soluții în cazul creditelor neperformante
prin consolidarea gestionării interne a activelor și restructurarea
unităților. Să clarifice mandatul Societății de
administrare a activelor bancare prin publicarea, până în septembrie 2014,
a unei strategii cuprinzătoare în materie de gestionare și a unui
plan amplu de afaceri, care să prezinte detaliat rolul său în
restructurarea activelor sale, obiectivele de rambursare, bugetele, planurile
de gestionare a activelor și randamentele preconizate, asigurând,
totodată, resursele adecvate. 5. Să continue punerea în
aplicare a privatizărilor anunțate în 2013, în conformitate cu
termenele stabilite. Să adopte o strategie pentru Societatea slovenă
de gestionare a obligațiunilor suverane (Slovenski državni holding),
care să prevadă o clasificare clară a activelor, în conformitate
cu termenele și definițiile stabilite în legea din 2014 privind
această societate. Până în noiembrie 2014, să elaboreze un
program pe termen scurt (unul sau doi ani) de dezinvestiție pentru o serie
de active bine direcționate, cu un calendar clar. Să asigure faptul
că societatea în cauză este pe deplin operațională, în
calitate de vehicul de gestionare a activelor rămase în proprietatea
statului și de dezinvestiție a activelor alocate în conformitate cu
reglementările în materie de gestionare, în termenele prevăzute de
lege. Până în septembrie 2014, să adopte și să
pună în aplicare un cod de guvernanță corporativă pentru
întreprinderile de stat, pentru a asigura o gestionare profesională,
transparentă și independentă a acestora. 6. Să finalizeze planul
general de restructurare corporativă până la sfârșitul anului
2014, care să prevadă priorități clare și un proces
eficace de punere în aplicare. Să înființeze un grup operativ central
de monitorizare și de coordonare a procesului global de restructurare
corporativă, care să asigure cunoștințele de specialitate,
îndrumarea și consilierea necesare, și să faciliteze procesul de
negociere între toate părțile interesate implicate. Să
stabilească o listă a celor mai stringente cazuri de restructurare,
maximizând totodată valoarea de recuperare pentru creditori. Să
promoveze utilizarea mecanismelor juridice disponibile și a celor mai bune
practici internaționale de către toate părțile implicate în
procesul de restructurare. Să evalueze modificările recente ale
legislației în materie de insolvență, până în septembrie
2014, fiind pregătită să introducă orice măsură
suplimentară necesară. Să reducă în continuare durata
procedurilor judiciare în primă instanță în litigiile în materie
civilă și comercială, inclusiv cauzele de insolvență,
precum și numărul de cauze pendinte, în special cele privind
executarea hotărârilor și insolvența. 7. Să reducă
obstacolele din calea desfășurării de activități
economice în Slovenia în domenii-cheie pentru dezvoltarea economică,
astfel încât țară să devină mai atractivă pentru
investițiile străine directe, în special prin accelerarea procesului
de liberalizare a profesiilor reglementate și prin reducerea sarcinii
administrative, inclusiv prin facilitarea schemelor de autorizare. Să
asigure Agenției pentru protecția concurenței o autonomie
bugetară suficientă și să îi confere acesteia o mai mare
independență instituțională. Să raționalizeze
prioritățile și să asigure coerența între strategia
din 2011 privind cercetarea și inovarea și strategiile din 2013
privind politica industrială, pe de o parte, și viitoarele strategii
privind specializarea inteligentă și transporturile, pe de altă
parte, și să asigure punerea rapidă în aplicare și
evaluarea eficacității acestora. 8. Să ia măsuri
eficace pentru combaterea corupției, care să consolideze transparența
și răspunderea, și care să introducă proceduri externe
de evaluare a performanțelor și de control al calității. Adoptată la Bruxelles, Pentru
Consiliu, Președintele [1] JO L 209, 2.8.1997, p. 1. [2] JO L 306, 23.11.2011, p. 25. [3] COM(2014) 425 final. [4] P7_TA(2014)0128 și P7_TA(2014)0129. [5] JO L 140, 27.5.2013, p. 11. [6] C(2013) 8010 final. [7] COM(2013) 800 final. [8] COM(2013) 790 final. [9] SWD(2014) 88 final. [10] În temeiul articolului 5 alineatul
(2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.