EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52014DC0419
Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on Malta’s 2014 national reform programme and delivering a Council opinion on Malta’s 2014 stability programme
Recomandare de RECOMANDARE A CONSILIULUI privind Programul național de reformă al Maltei pentru 2014 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Maltei pentru 2014_x000b_
Recomandare de RECOMANDARE A CONSILIULUI privind Programul național de reformă al Maltei pentru 2014 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Maltei pentru 2014_x000b_
/* COM/2014/0419 final */
Recomandare de RECOMANDARE A CONSILIULUI privind Programul național de reformă al Maltei pentru 2014_x000b__x000b_și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Maltei pentru 2014_x000b_ /* COM/2014/0419 final - 2014/ () */
Recomandare de RECOMANDARE A CONSILIULUI privind Programul național de
reformă al Maltei pentru 2014
și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al
Maltei pentru 2014
CONSILIUL UNIUNII
EUROPENE, având în vedere Tratatul
privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121
alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4), având în vedere
Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997
privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea
și coordonarea politicilor economice[1], în special articolul 5
alineatul (2), având în vedere
recomandarea Comisiei Europene[2], având în vedere rezoluțiile
Parlamentului European[3], având în vedere
concluziile Consiliului European, având în vedere avizul
Comitetului pentru ocuparea forței de muncă, având în vedere avizul
Comitetului economic și financiar, având în vedere avizul Comitetului pentru
protecție socială, având în vedere avizul Comitetului de
politică economică, întrucât: (1)
La 26 martie 2010,
Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă
strategie pentru creștere economică și ocuparea forței de
muncă, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a
politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt
necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere
durabilă și de competitivitate al Europei. (2)
La 13 iulie 2010,
Consiliul a adoptat, pe baza propunerilor Comisiei, o recomandare privind
orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și
ale Uniunii (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010 a adoptat o decizie
privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de
muncă ale statelor membre, care formează împreună
„orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină
seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de
ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național. (3)
La 29 iunie 2012, șefii
de stat sau de guvern au convenit asupra unui Pact pentru creștere
economică și locuri de muncă, prin care se oferă un cadru
coerent de acțiune la nivel național, precum și la nivelul UE și
al zonei euro, și care utilizează toate pârghiile, instrumentele și
politicile posibile. Ei au stabilit acțiunile care trebuie întreprinse la
nivelul statelor membre, exprimându-și în special angajamentul deplin față
de îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020 și față
de punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări. (4)
La 9 iulie 2013,
Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de
reformă al Maltei pentru 2013 și a emis avizul cu privire la
Programul actualizat de stabilitate al Maltei pentru perioada 2012-2016. La 15
noiembrie 2013, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 473/2013[4], Comisia a
prezentat avizul său privind proiectul de plan bugetar al Maltei pentru
2014[5]. (5)
La 13 noiembrie 2013,
Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii[6], care
marchează începutul Semestrului european 2014 pentru coordonarea
politicilor economice. În aceeași zi, Comisia a adoptat, în baza
Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de
alertă[7],
în care a identificat Malta ca fiind unul dintre statele membre pentru care
urma să se efectueze un bilanț aprofundat. (6)
La 20 decembrie 2013,
Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea
stabilității financiare, a consolidării finanțelor publice și
a acțiunilor de promovare a creșterii economice. Consiliul European a
evidențiat că este necesar să se continue consolidarea finanțelor
publice într-un mod diferențiat și favorabil creșterii
economice, să fie restabilite condițiile normale de creditare a
economiei, să se promoveze creșterea economică și
competitivitatea, să se combată șomajul și consecințele
sociale ale crizei și să se modernizeze administrația
publică. (7)
La 5 martie 2014,
Comisia a publicat rezultatele bilanțului aprofundat pe care l-a efectuat
pentru Malta[8],
în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. În urma
analizei efectuate, Comisia a ajuns la concluzia că Malta nu se mai
confruntă cu dezechilibre macroeconomice în sensul procedurii privind
dezechilibrele macroeconomice. Deși gradul de îndatorare rămâne
ridicat, riscurile la adresa sustenabilității datoriei publice și
private și a stabilității sectorului financiar par a fi
limitate, chiar dacă merită să fie monitorizate în permanență.
Indicatorii stabilității financiare, în special, se mențin la
niveluri adecvate. Cu toate acestea, având în vedere natura structurală a
riscurilor din sector, este esențială continuarea practicilor actuale
prudente în materie de supraveghere și de asumare a riscurilor. Piața
locuințelor s-a stabilizat și, prin urmare, riscurile generate de o
expunere excesivă la proprietate sunt limitate. Datoria privată este
în scădere; reducerea efectului de levier al întreprinderilor are loc în
mod ordonat, iar presiunile de pe piața de credit sunt limitate. (8)
La 16 aprilie 2014, Malta și-a
prezentat Programul național de reformă pentru 2014, care a fost
actualizat pe 8 mai 2014, iar la 30 aprilie 2014 și-a prezentat Programul
de stabilitate pentru 2014. Pentru a se ține seama de legăturile
dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. (9)
Obiectivul strategiei bugetare
prezentate în Programul de stabilitate pentru 2014 este de a corecta deficitul
excesiv în mod sustenabil până în 2014 și de a avansa treptat
către obiectivul pe termen mediu de a avea o poziție bugetară
echilibrată în termeni structurali, care este mai strict decât cerințele
impuse de Pactul de stabilitate și de creștere. Cu toate acestea,
îndeplinirea obiectivului pe termen mediu nu este planificată să
aibă loc în cadrul perioadei acoperite de program. În 2014, ajustarea
structurală planificată (recalculată) este ușor mai
redusă decât efortul recomandat. După corectarea planificată a
deficitului excesiv, în 2015 este planificată o mică abatere de la
traiectoria de ajustare în vederea îndeplinirii obiectivului pe termen mediu.
Ulterior, progresele anuale planificate în vederea atingerii obiectivului pe
termen mediu sunt, în linii mari, conforme cu cerința de cel puțin
0,5 % din PIB. Programul prognozează înscrierea pe o traiectorie
descendentă a datoriei publice, situate la 73 % din PIB în 2013, în
conformitate cu criteriul de referință privind reducerea datoriei,
începând din 2014. În ansamblu, obiectivele programului sunt, în linii mari,
conforme cu cerințele Pactului de stabilitate și de creștere.
Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază proiecțiile bugetare
din program, care a fost aprobat de un organism independent (Biroul național
de audit), este plauzibil pentru 2014 și 2015, întrucât proiecțiile
de creștere economică sunt ușor mai scăzute decât cele din
previziunile Comisiei din primăvara anului 2014 pentru anii respectivi. Cu
toate acestea, riscurile la care sunt expuse obiectivele bugetare sunt preponderent
negative, deoarece creșterea structurală a veniturilor
planificată pe perioada acoperită de program nu se sprijină în
totalitate pe măsuri, iar depășirile nivelului prevăzut al
cheltuielilor ar putea necesita plăți mai mari decât sumele bugetate.
Conform previziunilor Comisiei, se așteaptă ca Malta să își
corecteze în mod sustenabil deficitul excesiv în 2014. În același timp, pe
baza previziunilor Comisiei, efortul bugetar din perioada 2013-2014 este mai
mic cu 1,6 % din PIB din punctul de vedere al modificării (corectate) a
soldului structural și cu 1,25 % din PIB din punctul de vedere al
cuantumului măsurilor impuse, estimate ca fiind necesare la momentul
formulării recomandării privind procedura aplicabilă deficitelor
excesive. Cu toate că nu există nicio marjă în ceea ce privește
îndeplinirea criteriului de referință privind reducerea datoriei în
2014, riscurile la care este expus scenariul datoriei sunt preponderent
pozitive. În 2015, există un risc semnificativ de abatere de la progresele
necesare în vederea îndeplinirii obiectivului pe termen mediu. În temeiul
Regulamentului (CE) nr. 1466/97 al Consiliului, pe baza evaluării
programului și pe baza previziunilor Comisiei, Consiliul consideră
că, deși deficitul global și datoria publică planificate
respectă recomandarea referitoare la procedura aplicabilă deficitelor
excesive, sunt necesare eforturi suplimentare pentru a alinia ajustarea
structurală la cea recomandată în 2014 și pentru a asigura o
traiectorie adecvată în vederea îndeplinirii obiectivului pe termen mediu
începând din 2015. (10)
Natura neobligatorie a cadrului
bugetar al Maltei și orizontul scurt al planificării bugetare nu
favorizează o poziție bugetară solidă. Adoptarea actelor
legislative care trebuiau să intre în vigoare până la sfârșitul
anului 2013 și care vizează îndeplinirea cerințelor Directivei
2011/85/UE privind cadrele bugetare și pactul bugetar a suferit
întârzieri. Cu toate acestea, în conformitate cu Programul de stabilitate,
guvernul maltez a aprobat recent un act legislativ privind responsabilitatea
bugetară, care va fi supus spre aprobare parlamentului. Proiectul de act
legislativ prevede introducerea unei reguli a echilibrului bugetar în termeni
structurali, a unei reguli privind datoriile, a unui cadru bugetar de trei ani
cu rulare anuală, precum și înființarea treptată a
consiliului bugetar care ar urma să aibă sarcina de a aproba
previziunile macroeconomice și bugetare oficiale ale guvernului, precum și
de a monitoriza ex-ante și ex-post respectarea normelor
bugetare. (11)
Departamentele de administrare
fiscală din Malta urmează să fie reunite în cadrul unei
autorități unice, ceea ce ar raționaliza procesele de colectare
a impozitelor și ar combate evaziunea fiscală. Pentru a
îmbunătăți conformitatea fiscală și a încuraja
recuperarea sumelor datorate, au fost revizuite sancțiunile prevăzute
în legislația privind TVA, precum și dobânzile aplicate impozitelor
datorate. Au fost introduse diverse alte măsuri preconizate să
consolideze sistemul fiscal al Maltei. Aceste măsuri merg în direcția
bună, însă impactul lor încă nu este vizibil. (12)
Deși Malta încă se
mai confruntă cu provocări în ceea ce privește sustenabilitatea
finanțelor sale publice, deocamdată au fost înregistrate puține
progrese în legătură cu reformele sistemului de pensii și cu
sustenabilitatea serviciilor de asistență medicală. Cu toate
că a fost înființat un grup strategic privind pensiile care să
evalueze toate opțiunile de reformă a sistemului de pensii,
autoritățile malteze și-au luat angajamentul de a nu mări
vârsta legală de pensionare peste majorările prevăzute în
reforma pensiilor din 2006. Prin urmare, vârsta legală de pensionare este
în continuare necorelată cu speranța de viață, ceea ce pune
sub semnul întrebării sustenabilitatea și caracterul adecvat pe
termen lung al pensiilor. Malta intenționează să combată
aceste deficiențe prin măsuri de ocupare, și mai ales prin
strategia sa recent adoptată privind îmbătrânirea activă,
însă este puțin probabil ca acestea să rezolve problema.
Sustenabilitatea sistemului de sănătate complică și mai
mult lucrurile, printr-o creștere prognozată a cheltuielilor legate
de îmbătrânirea populației. Tocmai a fost lansat un proiect de
strategie națională privind sistemele de sănătate,
însă este neclar cum va fi pusă în aplicare această strategie și
ce avantaje va aduce prin prisma eficacității din punctul de vedere
al costurilor și prin prisma sustenabilității. Asistența
medicală primară publică trebuie consolidată. (13)
Rata părăsirii
timpurii a școlii este încă foarte ridicată în Malta, însă
se iau măsuri în vederea reducerii acesteia și este în curs de înființare
un sistem de monitorizare cuprinzător. Gradul de obținere a
calificărilor de bază rămâne, totuși, scăzut, ceea ce
contribuie la un nivel redus de alfabetizare și la părăsirea
timpurie a școlii. Se preconizează că punerea în aplicare
adecvată a Strategiei naționale de alfabetizare recent adoptate va
sprijini eforturile de a contracara această deficiență. Aceasta
trebuie completată și cu alte măsuri care se preconizează
că vor crește relevanța formării profesionale și a
învățământului pentru piața muncii. Printre aceste
măsuri se numără reforma cadrului privind ucenicia, elaborarea
unei strategii privind învățarea pe tot parcursul vieții,
introducerea activităților de învățare la locul de
muncă în cadrul învățământului profesional și tehnic,
precum și un program specific finanțat prin Fondul social european. (14)
În prezent, Malta pune în
aplicare o serie de măsuri semnificative care urmăresc să
sporească participarea femeilor pe piața muncii, în principal prin
asigurarea de servicii gratuite de îngrijire a copiilor pentru familiile în
care părinții lucrează sau își continuă studiile.
Punerea în aplicare eficace a acestor măsuri va fi crucială. De
asemenea, autoritățile sprijină asigurarea serviciilor de
îngrijire a copiilor după programul școlar și oferă
oportunități de a trimite copiii la școală înainte de orele
de deschidere prevăzute, astfel încât calitatea de părinte să
poată fi mai bine conciliată cu viața profesională. Sunt
prevăzute inclusiv stimulente fiscale pentru a încuraja părinții
să își înscrie copiii în structurile de îngrijire care funcționează
deja în cadrul schemelor anterioare. Cu toate acestea, nu se fac prea multe
pentru a asigura și promova utilizarea sistemelor de muncă flexibile,
cum ar fi munca la distanță și cu program flexibil, care ar
contribui la reintegrarea femeilor pe piața muncii. (15)
Pentru a-și
îmbunătăți în continuare competitivitatea internațională,
precum și pentru a evita potențialul impact negativ al unei
disparități între evoluția salariilor și cea a
productivității, Malta trebuie să combată în continuare
deficiențele de infrastructură din sectoarele energiei și
transportului, care îi afectează potențialul, mai ales din cauza
costurilor ridicate ale energiei. Interconectorul de electricitate cu Italia ar
trebui să fie finalizat anul acesta, ceea ce va spori siguranța
aprovizionării și ar putea contribui la diversificarea surselor de
aprovizionare și la utilizarea energiei din surse regenerabile produse
extern. Conectarea planificată la rețeaua europeană de gaze va
dezvolta, de asemenea, mixul energetic al Maltei, reducând dependența
acesteia de o singură sursă principală de energie și
sporindu-i, astfel, atractivitatea ca loc de desfășurare a activităților
economice. Cu excepția câtorva reușite legate de utilizarea energiei
fotovoltaice, sursele regenerabile de energie autohtone reprezintă un
potențial încă nevalorificat. (16)
Anumite ineficiențe ale
administrației publice plafonează dezvoltarea mediului de afaceri din
Malta. Deși îmbunătățirile aduse achizițiilor publice
merg în direcția bună, procedurile de achiziții continuă
să fie excesiv de lungi, având ca rezultat cheltuieli publice ineficiente.
Aceste măsuri nu sunt însoțite de ținte, ceea ce face ca
evaluarea eficacității lor să fie dificilă. Lipsa
alternativelor la finanțarea prin îndatorare duce la costuri de finanțare
ridicate pentru întreprinderi, ceea ce exercită presiuni asupra
activității lor economice. Această preferință
acordată finanțării prin îndatorare a întreprinderilor ar putea
conduce și la un efect de levier excesiv de ridicat al acestora, precum și
la o alocare insuficientă a capitalului. Trebuie urmărite, așadar,
și alte oportunități de finanțare decât cele prin
îndatorare. Ineficiențele sistemului judiciar evidențiate în
recomandările specifice fiecărei țări din 2013 adresate
Maltei se mențin. Deși se așteaptă ca o parte dintre
numeroasele propuneri de reformă înaintate de Comisie pentru reforma justiției
din noiembrie 2013 să fie puse în aplicare până la sfârșitul lui
2014, încă nu au fost anunțate un calendar și o prioritizare
clare ale măsurilor. De asemenea, rămâne de văzut cum vor
rezolva acestea problema cauzelor rămase nesoluționate, în special în
ceea ce privește deficiențele identificate mai sus. (17)
Malta a consolidat
supravegherea reglementară pentru a asigura stabilitatea sectorului
financiar. La funcțiile Băncii centrale a Maltei s-a adăugat și
supravegherea macroprudențială, iar un accent deosebit se pune pe
aspectele legate de stabilitatea financiară; în același timp,
Consiliul comun pentru Stabilitate Financiară a fost prevăzut în
legislație. Au fost luate măsuri satisfăcătoare pentru a
îmbunătăți provizionarea creditelor, în principal prin
introducerea unei revizuiri a Normei bancare nr. 9. (18)
În contextul semestrului
european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii
economice a Maltei și a evaluat Programul de stabilitate și Programul
național de reformă al acestei țări. Comisia a ținut
seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și
socioeconomică sustenabilă în Malta, ci și de conformitatea lor
cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a
consolida guvernanța economică globală a Uniunii Europene prin
oferirea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale
viitoare. Recomandările formulate de Comisie în cadrul
semestrului european se reflectă în recomandările 1-5 de mai jos. (19)
Prin prisma acestei
evaluări, Consiliul a examinat Programul de stabilitate al Maltei, iar avizul[9] său se
reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos. (20)
În contextul semestrului
european, Comisia a efectuat și o analiză a politicii economice a
zonei euro în ansamblul său. Pe baza acestei analize, Consiliul a formulat
recomandări specifice adresate statelor membre a căror monedă
este euro. Malta ar trebui să vegheze la punerea în aplicare
integrală și în timp util și a acestor recomandări, RECOMANDĂ ca,
în perioada 2014-2015, Malta să întreprindă acțiuni astfel
încât: 1. Să
corecteze deficitul excesiv în mod sustenabil până în 2014. Să
consolideze în mod semnificativ, în 2015, strategia bugetară pentru a
asigura ajustarea structurală de 0,6 % din PIB necesară în
vederea îndeplinirii obiectivului pe termen mediu. Ulterior, să
urmărească în fiecare an o ajustare structurală de cel puțin
0,5 % din PIB sau mai mult, în condiții economice favorabile sau în situația
în care acest lucru este necesar pentru a asigura respectarea regulii privind
îndatorarea, astfel încât rata datoriei publice să fie menținută
pe o traiectorie descendentă susținută. Să finalizeze
adoptarea actului legislativ privind responsabilitatea bugetară în vederea
instituirii unui cadru bugetar multianual obligatoriu, bazat pe norme, și
în vederea înființării unei instituții independente care să
aibă sarcina de a monitoriza normele bugetare și de a aproba
previziunile macroeconomice pe care se întemeiază planificarea
bugetară. Să continue să îmbunătățească
conformitatea fiscală și să combată evaziunea fiscală
prin asigurarea aplicării și a evaluării continue a
măsurilor luate până acum și totodată prin luarea unor
măsuri suplimentare, în special prin promovarea utilizării
mijloacelor electronice de plată. 2. Să accelereze reforma
pensiilor aflată în curs, mai ales prin accelerarea semnificativă a
creșterii planificate a vârstei legale de pensionare și prin
corelarea consecutivă a acesteia cu schimbările produse la nivelul
speranței de viață. Să se asigure că o reformă
cuprinzătoare a sistemului de sănătate publică conduce la o
utilizare sustenabilă și eficace din punctul de vedere al costurilor
a resurselor disponibile, cum ar fi consolidarea asistenței medicale
primare. 3. Să continue eforturile
de politică pentru a aborda problema relevanței învățământului
și a formării profesionale pentru piața muncii și pentru a
îmbunătăți gradul de obținere a calificărilor de
bază prin intensificarea eforturilor legate de reforma sistemului de
ucenicie, aflată în întârziere. Să reducă în continuare rata
părăsirii timpurie a școlii, în principal prin finalizarea și
punerea în aplicare a strategiei naționale anunțate privind
alfabetizarea. Să îmbunătățească în continuare rata de
participare a femeilor la piața muncii, în special a femeilor care doresc
să se reintegreze pe piața muncii, prin promovarea sistemelor de
muncă flexibile. 4. Să diversifice mixul
energetic din economie, inclusiv prin creșterea ponderii energiei produse
din surse regenerabile. 5. Să continue eforturile
de a spori eficiența și de a reduce durata procedurilor de achiziții
publice, să încurajeze alternativele la finanțarea prin îndatorare a
întreprinderilor, prin facilitarea accesului la piețele de capital și
dezvoltarea fondurilor cu capital de risc și să sporească
eficiența sistemului judiciar, prin asigurarea punerii în aplicare rapide și
eficiente a reformei planificate a sistemului judiciar. Adoptată la Bruxelles, Pentru
Consiliu, Președintele [1] JO L 209, 2.8.1997, p. 1. [2] COM(2014) 419 final. [3] P7_TA(2014)0128
și P7_TA(2014)0129. [4] JO L 140, 27.5.2013, p. 11. [5] C(2013) 8007 final. [6] COM(2013) 800 final. [7] COM(2013) 790 final. [8] SWD(2014) 150 final. [9] Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2)
din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.