This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52011DC0613
COMMUNICATION FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT, THE COUNCIL, THE EUROPEAN ECONOMIC AND SOCIAL COMMITTEE AND THE COMMITTEE OF THE REGIONS The Future of the European Union Solidarity Fund
COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL ȘI COMITETUL REGIUNILOR Viitorul Fondului de Solidaritate al Uniunii Europene
COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL ȘI COMITETUL REGIUNILOR Viitorul Fondului de Solidaritate al Uniunii Europene
/* COM/2011/0613 final */
COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL ȘI COMITETUL REGIUNILOR Viitorul Fondului de Solidaritate al Uniunii Europene /* COM/2011/0613 final */
CUPRINS 1........... Rezultatele celor opt ani de
intervenție a Fondului de Solidaritate.................................... 3 2........... Probleme și întrebări...................................................................................................... 4 2.1........ Un număr disproporționat
de cereri depuse pe baza unor criterii de „excepție”............. 4 2.2........ Criterii regionale neclare și o
lipsă de transparență........................................................ 4 2.3........ Capacitatea de reacție și
notorietatea........................................................................... 4 2.4........ Domeniul de aplicare...................................................................................................... 6 2.5........ Finanțarea.................................................................................................................... 6 3........... Propunerea din 2005 de modificare a
Fondului de Solidaritate prin lărgirea domeniului său de aplicare 6 4........... Raportul special al curții de
conturi (audit al performanței)............................................ 7 5........... Rezultatele sondajului COCOF din
2010......................................................................... 8 6........... Adaptarea regulamentului................................................................................................ 8 6.1........ Un domeniu de aplicare definit în
mod clar pentru Fondul de Solidaritate.......................... 9 6.2........ O nouă definiție
simplă a catastrofelor regionale........................................................... 10 6.3........ Accelerarea plăților
și introducerea avansurilor........................................................... 11 6.4........ Intervenția în caz de
catastrofe cu evoluție lentă......................................................... 11 6.5........ Fuzionarea deciziilor de acordare a
subvențiilor și a acordurilor de punere în aplicare.. 12 6.6........ Transformarea Fondului într-un
instrument mai eficace de rezistență la catastrofe și la
schimbările climatice 12 7........... Clauza de solidaritate
prevăzută la articolul 222 din TFUE............................................. 13 8........... Rezumat și concluzii..................................................................................................... 13 Anexa 1: Pragurile fixate pentru catastrofe
majore aplicabile în 2011............................................ 14 Anexa 2: Cererile prezentate Fondului de
Solidaritate al UE între 2002 și 2010........................... 16 Anexa 3: Prezentare statistică a cererilor
adresate Fondului de Solidaritate................................... 20 Anexa 4: Simularea PIB-ului regional (n-3).................................................................................. 21 COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE
PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL ȘI
COMITETUL REGIUNILOR Viitorul Fondului de Solidaritate al Uniunii
Europene
1.
Rezultatele celor opt ani de intervenție a fondului de
solidaritate
Fondul de Solidaritate al Uniunii Europene
(FSUE)[1] a fost creat în 2002
pentru a pune la dispoziția UE un instrument care să permită
gestionarea eficientă a catastrofelor naturale majore care afectează
statele membre sau țările în curs de aderare la UE[2].
Anterior, nu existau astfel de instrumente pentru acțiuni interne. Până la sfârșitul anului 2010,
Comisia a primit 85 de cereri de asistență financiară din 23 de
țări diferite: 27 din aceste cereri se încadrează în categoria
„catastrofă naturală majoră”, care reprezintă principalul
domeniu de aplicare al fondului. Regulamentul definește catastrofele
majore ca fiind cele care au cauzat daune care depășesc un prag
specific pentru fiecare țară și este definit a fi mai mic de
0,6% din venitul național brut (VNB) sau 3 miliarde EUR în prețurile
din 2002 care în 2011 corespund cu 3 536 miliarde EUR[3].
Pragurile aplicabile fiecărei țări în 2011 sunt prezentate
în anexa 1. Aproape două treimi din toate cererile
primite începând de la crearea fondului se referă, totuși, la cele
două excepții prevăzute în regulament care permit mobilizarea
fondului, chiar și în cazul în care prejudiciile rămân inferioare
pragului. 53 de cereri au fost prezentate drept așa-numite „catastrofe
regionale extraordinare”, iar 4 în conformitate cu criteriile pentru catastrofe
dintr-o „țară învecinată”. În acest din urmă caz, o
țară eligibilă afectată de același dezastru ca o
altă țară eligibilă în care apariția unei catastrofe
majore a fost acceptată poate beneficia, de asemenea, de fond, indiferent
de amploarea prejudiciilor. Catastrofele regionale extraordinare sunt definite
prin faptul că au afectat majoritatea populației din regiunea în
cauză și au repercusiuni grave și durabile asupra
condițiilor de viață și a stabilității economice
a regiunii. În total, între crearea Fondului de
Solidaritate în 2002 și sfârșitul anului 2010, au fost aprobate 42 de
cereri cu un ajutor financiar în valoare totală de peste 2,4 miliarde EUR[4].
În această perioadă, Comisia a trebuit să respingă 35 de
cereri de ajutor, dintre care toate au fost prezentate drept „catastrofe
regionale extraordinare”, deoarece s-a constatat că acestea nu îndeplineau
criteriile excepționale. Două cereri au fost retrase de statele
solicitante odată ce a devenit clar că acestea nu ar avea succes. La
sfârșitul lunii decembrie 2010, decizia referitoare la șase dintre
cereri era încă în curs. Întrucât atât intensitatea cât și
frecvența catastrofelor naturale în Europa au continuat să
crească, cererile au vizat o varietate de tipuri diferite de catastrofe
naturale, inclusiv furtuni, inundații, alunecări de teren, cutremure,
erupții vulcanice, incendii forestiere și secetă, cel mai grav
caz fiind cutremurul din 2009 din orașul L 'Aquila, în Italia, cu
prejudicii de peste 10 miliarde EUR și zeci de mii de persoane rămase
fără adăpost, pentru care fondul a intervenit cu peste 492 de
milioane EUR, cea mai mare subvenție plătită până în
prezent. Anexele 2 și 3 oferă o privire de ansamblu a tuturor
cererilor primite din 2002 până la sfârșitul anului 2010. Faptul că Fondul de Solidaritate –
apreciat în funcție de scopul pentru care a fost creat – este un proiect
de mare succes, a fost recunoscut pe scară largă. Intervenția
Fondului a contribuit la diminuarea sarcinii financiare a țărilor
afectate de o catastrofă. Ajutorul și resursele suplimentare oferite
în momente extrem de dificile au creat o imagine pozitivă a Uniunii în
ochii cetățenilor săi. Cu toate acestea, experiența
dobândită arată că există limitări și
carențe în funcționarea fondului.
2.
Probleme și întrebări
2.1.
Un număr disproporționat de cereri depuse
pe baza unor criterii de „excepție”
Astfel cum s-a indicat mai sus,
experiența dobândită începând din 2002 a arătat că
majoritatea cererilor de asistență din Fondul de Solidaritate nu sunt
prezentate în urma unor catastrofe majore, astfel cum este prevăzut de
către legiuitor, ci pe baza criteriilor excepționale aplicabile
catastrofelor regionale. Pentru astfel de cazuri, regulamentul prevede
acordarea unei atenții speciale regiunilor îndepărtate și
izolate și impune ca aceste criterii să fie examinate de către
Comisie „cu cea mai mare rigoare”. În plus, acesta limitează alocarea
financiară maximă anuală pentru catastrofele regionale la
maximum 7,5% din suma maximă de 1 miliard EUR, care poate fi
mobilizată în cadrul Fondului de Solidaritate în orice an, adică o
sumă de 75 de milioane EUR. Acest fapt subliniază intenția
legislatorului de a nu accepta catastrofele regionale decât în situații cu
adevărat excepționale. Rata refuzurilor pentru cererile bazate pe
criterii regionale, de aproximativ două treimi, continuă să fie
foarte ridicată. În schimb, cererile privind catastrofe majore pentru care
se aplică un singur criteriu cantitativ au fost aprobate până în
prezent în procent de 100%.
2.2.
Criterii regionale neclare și lipsă de
transparență
Definiția „catastrofelor regionale
extraordinare” în regulament este destul de vagă, iar condițiile
stabilite pentru activarea Fondului în temeiul acestei categorii sunt – astfel
cum s-a prevăzut de către legiuitor – dificil de îndeplinit: Fondul
poate fi mobilizat doar în mod excepțional, dacă o catastrofă
regională extraordinară afectează majoritatea populației
unei regiuni și dacă are efecte grave și de durată asupra
stabilității economice și a condițiilor de viață
ale acesteia. Elementele justificative ale unor astfel de condiții sunt
dificil de furnizat și de evaluat. Drept rezultat, statele solicitante
și Comisia investesc timp și eforturi semnificative în
pregătirea și evaluarea cererilor pentru catastrofe regionale de mai
mică amploare care sunt, totuși, refuzate în majoritatea cazurilor.
Se pare că, în pofida unor recomandări și orientări
detaliate furnizate de Comisie, multe state membre se consideră obligate
față de regiunile lor să prezinte cereri, chiar dacă sunt
conștienți că acestea au puține șanse de
reușită. Refuzul cererilor creează un sentiment de frustrare în
statele și regiunile în cauză și sunt dăunătoare
pentru imaginea UE.
2.3.
Capacitatea de reacție și notorietatea
Problemele ridicate cu privire la termenele
necesare pentru plata subvențiilor din Fondul de Solidaritate sunt
inerente condițiilor și procedurilor instituite prin regulament.
Fondul de Solidaritate este adesea confundat cu un instrument de reacție
rapidă pentru gestionarea crizelor, ceea ce nu corespunde destinației
sale. Fondul este un instrument care contribuie la refinanțarea operațiilor
de urgență finanțate inițial de către
autoritățile publice din țara afectată. Cu toate acestea,
Comisia împărtășește punctul de vedere al celor care
solicită ca ajutorul să fie disponibil mai repede decât este cazul în
prezent. O serie de factori limitează capacitatea
de reacție a Fondului, dintre care cei mai importanți sunt
următorii: –
În cazul unei catastrofe, Comisia nu poate să
acționeze din proprie inițiativă; aceasta trebuie să
aștepte o cerere oficială de la autoritățile naționale
care au nevoie, în general, de o perioadă de 10 săptămâni de la
începutul catastrofei pentru a-și pregăti cererea. În plus, deseori,
solicitanții își actualizează cererea după depunerea
oficială a acesteia. În unele cazuri, pentru realizarea evaluării,
Comisia trebuie să solicite informații complementare care sunt
primite, uneori, numai peste câteva luni. –
Creditele alocate subvențiilor din Fondul de
Solidaritate nu sunt direct disponibile în bugetul UE. Subvențiile
reprezintă eforturi financiare suplimentare din partea statelor membre, în
plus față de contribuțiile lor normale la bugetul UE. Înainte ca
ajutorul să poată fi plătit, Comisia trebuie să solicite
Parlamentului European și Consiliului aprobarea unui buget rectificativ,
ceea ce implică, de obicei, o procedură destul de îndelungată
care durează între două și patru luni, uneori mai mult. –
Mobilizarea Fondului în temeiul regulamentului
actual implică o întreagă serie de etape, de la primirea cererii
până – în cazul unei evaluări pozitive – la plata subvențiilor.
Pentru fiecare caz sunt necesare nu mai puțin de patru decizii ale
Comisiei: –
acceptarea cererii atunci când cazul, considerat
eligibil, îndeplinește criteriile din regulament pe baza evaluării
cererii de către serviciile Comisiei, –
adoptarea unei propuneri de buget rectificativ
pentru ca Parlamentul European și Consiliul să aprobe mobilizarea
Fondului și să deblocheze creditele bugetare corespunzătoare
sumei propuse a ajutorului disponibil, –
adoptarea unei decizii a Comisiei adresată
statului beneficiar prin care se acordă ajutorul (decizie de acordare a
subvenției), –
adoptarea acordului pentru punerea în aplicare a
subvenției care precizează condițiile de utilizare a
subvenției și care stabilesc în special tipurile de operațiuni
de urgență care urmează să fie finanțate din
subvenție și desemnează autoritățile competente (acord
de punere în aplicare). –
Acordurile de punere în aplicare pot, în principiu,
să fie încheiate de îndată ce bugetul rectificativ este aprobat
și Comisia adoptă decizia de acordare a subvenției. Comisia
solicită în mod sistematic statelor beneficiare să furnizeze
informațiile necesare (în special privind tipurile operațiunilor
pentru care intenționează să folosească subvenția) de
îndată ce aceasta a propus mobilizarea subvenției și în cursul
procedurii de stabilire a bugetului rectificativ. Totuși, în multe cazuri,
aceste informații sunt comunicate de statele solicitante numai cu
săptămâni sau chiar luni după adoptarea bugetului rectificativ. –
Acordurile trebuie să fie semnate de comisarul
responsabil și de reprezentantul desemnat al statului beneficiar, de
obicei un ministru din guvern. –
Cererile nu sunt întotdeauna prezentate într-una
dintre principalele limbi de lucru ale Comisiei, astfel încât trebuie să
se solicite traduceri pentru a permite Comisiei să aibă posibilitatea
de a prelucra cererile. Traducerile pot necesita până la șase
săptămâni. În plus, cerința de a traduce toate documentele
oficiale asupra cărora Comisia trebuie să decidă sau care se
adresează statului solicitant prelungește termenele. Aceasta duce la un efect cumulat din cauza
căruia, în multe cazuri, subvențiile pot fi plătite numai 9
până la 12 luni după producerea catastrofei, uneori și mai
târziu. Subvențiile pot fi utilizate în mod retroactiv pentru refinanțarea
operațiunilor de urgență deja efectuate în timpul catastrofei
sau în perioada imediat următoare și, prin urmare, își
mențin efectul scontat de reducere a bugetelor statelor membre și de
sprijin pentru ca regiunile să-și poată depăși sarcina
financiară provocată de catastrofă. Pe de altă parte,
astfel de întârzieri afectează în mare măsură notorietatea
finanțării din Fondul de Solidaritate față de
populația afectată, îndeosebi fiindcă regulamentul nu prevede
nicio regulă privind publicitatea și nu toate statele membre
divulgă pe scară largă originea ajutorului primit.
2.4.
Domeniu de aplicare
Este deosebit de dificil, dacă nu
imposibil să se mobilizeze în mod corespunzător un ajutor din partea
Fondului, sub forma sa actuală, în cazul unor crize majore de altă
origine decât cea naturală, după cum demonstrează accidentele
industriale cum ar fi mareea neagră provocată de petrolierul
Prestige, explozia depozitului de carburant de la Buncefield sau actele
teroriste precum bombele de la Madrid și de la Londra din 2004 și
2005. De asemenea, este imposibil, în prezent, să se acorde
asistență din partea Fondului de Solidaritate în cazul unei crize
grave în domeniul sănătății publice, cum ar fi
răspândirea unei epidemii precum SRAS (sindromul respirator acut sever) în
Europa sau cauzată de un accident nuclear major, care ar putea
depăși cu ușurință capacitățile de
reacție ale diferitelor state. Cu toate acestea, s-au formulat apeluri, de
exemplu din partea Parlamentului European, pentru ca astfel de evenimente
să necesite în mod obligatoriu un răspuns la nivel european, mai
precis din partea Fondului de Solidaritate în astfel de contexte.
2.5.
Finanțare
Subvențiile din Fondul de Solidaritate nu
sunt finanțate din cadrul bugetar normal al UE, ci din fonduri
suplimentare care se adaugă la rubricile corespunzătoare, astfel cum
se prevede în Acordul interinstituțional. La propunerea Comisiei,
subvențiile trebuie, prin urmare, să fie aprobate de la caz la caz de
către Parlamentul European și Consiliu. Plafonul anual este de 1
miliard EUR. De la crearea fondului, în 2002, această sumă a fost
întotdeauna suficientă, suma maximă plătită într-un singur
an (2002) ridicându-se la 728 de milioane EUR, urmată de 622 de milioane
EUR în 2009. În toți ceilalți ani plățile cumulate au fost
cu mult mai mici. Prin urmare, nu pare să fie necesar să se
mărească plafonul bugetar. Subvențiile individuale sunt plătite
după adoptarea propunerii corespunzătoare de buget rectificativ a
Comisiei pentru cazul în speță și în urma dialogului trilateral
dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie. Procedura ar necesita,
în mod normal, două lecturi, dar ea a fost simplificată și
limitată la o singură lectură. Timpul necesar aprobării
fiecărui credit bugetar în parte variază în funcție de împrejurări
dar, în general, durează între șase și doisprezece
săptămâni. Comisia utilizează acest timp pentru a pregăti
decizia oficială de acordare a subvenției și a negocia cu statul
beneficiar acordul privind punerea în aplicare a subvenției care trebuie
încheiate înainte ca subvenția să poată fi plătită.
3.
Propunerea din 2005 de modificare a fondului de solidaritate prin
lărgirea domeniului său de aplicare
În 2005, Comisia a prezentat o propunere
legislativă pentru un nou regulament privind Fondul de Solidaritate al UE[5].
Bazându-se pe Fondul existent, această propunere urmărește –
lărgirea domeniului de aplicare și a
eligibilității operațiunilor, care să permită Uniunii
să reacționeze la alte catastrofe decât cele de origine
naturală, de exemplu, accidentele industriale și alte catastrofe
provocate de om, amenințările la adresa sănătății
publice (pandemii, etc.) și acțiunile teroriste majore; –
posibilitatea plăților în avans, pentru a
accelera viteza de reacție și notorietatea sprijinului Uniunii; –
simplificarea procedurii, prin introducerea unor
criterii mai clare de activare a Fondului (coborârea plafonului pentru
catastrofe majore în același timp cu eliminarea criteriilor
excepționale). Propunerea a fost primită cu mare interes
de către Parlamentul European. Acesta a adoptat-o în primă
lectură la 18 mai 2006. Cu toate acestea, în cadrul Consiliului,
propunerea s-a lovit de scepticismul general și de opoziția unei mari
majorități a statelor membre cu privire la aproape toate elementele
noi conținute în ea și, în special, din perspectiva implicațiilor
lor potențiale asupra bugetului. După mai multe runde de
examinări și de negocieri intense cu Comisia, grupul de lucru al
consilierilor financiari a decis, în mai 2006, să întrerupă
examinarea propunerii. În ciuda eforturilor considerabile și repetate ale
Comisiei, Consiliul nu a dorit să înscrie din nou propunerea pe ordinea de
zi. În mod similar, apelurile repetate ale Parlamentului către Consiliu
pentru reluarea examinării textului au rămas fără
răspuns.
4.
Raportul special al curții de conturi (audit al
performanței)
În iunie 2008, Curtea de Conturi
Europeană a prezentat rezultatele unui audit al performanței
referitor la funcționarea Fondului[6]. Auditul a examinat
dacă Fondul a oferit o asistență rapidă, eficace și
flexibilă și dacă statele beneficiare sunt satisfăcute de
intervenția Fondului. În acest scop, Curtea a revizuit toate cererile
depuse până la sfârșitul anului 2006 și a efectuat o
anchetă prin intermediul chestionarelor adresate statelor solicitante. Raportul trage concluzii similare privind
funcționarea Fondului de Solidaritate cu cele referitoare la propunerea
Comisiei din 2005, descrise mai sus. Dacă, în ansamblu, Curtea a
concluzionat că Fondul îndeplinește obiectivul fundamental de a
manifesta solidaritate cu statele membre în cazul unor catastrofe, aceasta a remarcat
cu toate acestea, faptul că condițiile pentru aprobarea unei cereri
depuse în urma unor „catastrofe regionale” de mai mică amploare
(față de „catastrofele majore”) au fost mai greu de satisfăcut,
îndeosebi din cauza definiției destul de vagi a catastrofelor regionale în
regulament, care poate să conducă și la o posibilă
lipsă de claritate în respingerea unor astfel de catastrofe. Curtea a
criticat, în special, lipsa de rapiditate a instrumentului.
5.
Rezultatele sondajului COCOF din 2010
În 2010, pentru a înțelege mai bine care
sunt condițiile în care statele membre ar fi pregătite să
continue discuțiile/negocierile, Comisia a prezentat Fondul de
Solidaritate membrilor COCOF[7], evidențiind
punctele forte și punctele slabe ale acestuia, precum și elementele
cheie ale propunerii din 2005. Au fost formulate trei întrebări specifice: –
Care sunt elementele din prezentul regulament din
cauza cărora statele membre consideră că fondul nu răspunde
sau nu răspunde pe deplin așteptărilor lor? –
Care elemente ale propunerii unui nou regulament
din 2005 ar putea face obiectul unor noi deliberări (în modul propus de
Comisie sau sub o altă formă)? Care elemente par nerealiste sau de
nedorit? –
Există chestiuni/aspecte pe care ați dori
să le vedeți abordate/acoperite de Fond care nu sunt incluse nici în
regulamentul actual, nici în propunerea din 2005 ? Această anchetă a arătat
că un număr semnificativ de state membre continuă să
își exprime opoziția la adoptarea unui nou regulament, în timp ce
unele state membre par să considere că anumite elemente selectate ale
actualului regulament ar putea fi ajustate în mod limitat, de exemplu, în
vederea includerii secetei sau a atenuării criteriilor referitoare la
catastrofele regionale (a căror eliminare fusese, inițial,
propusă de Comisie). Orice modificare susceptibilă de a duce la
cheltuieli mai mari a fost, totuși, complet respinsă de marea
majoritate a statelor membre. Șase state membre s-au declarat a fi, în
general, favorabile și deschise unor discuții.
6.
Adaptarea regulamentului
Din cele de mai sus este evident că, în
climatul politic actual, caracterizat în special de situația bugetară
dificilă din multe state membre, marea majoritate a statelor membre nu
sunt pregătite să accepte o modificare majoră a bazei juridice
și a modului de funcționare a Fondului de Solidaritate. Prin urmare,
Comisia abandonează ideea relansării propunerii din 2005.
Totuși, Fondul de Solidaritate, în forma în care există astăzi,
ar trebui să devină mai eficace, după cum s-a demonstrat mai
sus. Prin urmare, ar fi oportun să se retragă propunerea din 2005
și să se exploreze alte posibilități de a aborda cel
puțin cele mai importante dintre problemele descrise mai sus. Comisia consideră că
funcționarea Fondului de Solidaritate ar putea fi
îmbunătățită în mod semnificativ prin simpla introducere a
unui număr minim de modificări ale prezentului regulament,
menținând, în același timp, motivul și caracterul acestuia
și fără a aduce atingere finanțelor sale și volumului
de cheltuieli. Nicio ajustare a regulamentului nu vizează criteriile de
eligibilitate pentru operațiunile finanțate din Fond, cum ar fi
repararea imediată a infrastructurilor vitale și costurile de
desfășurare a mijloacelor de intervenție. Unele elemente ale propunerii
din 2005, cum ar fi extinderea domeniului de aplicare, modificarea pragurilor
sau abandonarea catastrofelor regionale nu vor mai fi urmărite. De asemenea, ar trebui să fie explorate
măsuri pentru ameliorarea notorietății prin intermediul unor
reguli privind informarea și publicitatea.
6.1.
Un domeniu de aplicare definit în mod clar pentru
Fondul de Solidaritate
Scopul urmărit prin instituirea Fondului
de Solidaritate a fost crearea unui instrument financiar care să
permită o intervenție la nivelul UE în cazul unor dezastre naturale
majore care afectează unul sau mai multe state membre sau țările
implicate în negocieri de aderare. Formularea articolul 2 alineatul (1) din
regulament, care prevede că „intervenția Fondului poate fi în
principal declanșată atunci când […] survine o catastrofă
naturală majoră” pare, cu toate acestea, să sugereze că
Fondul ar putea să fie activat și în alte cazuri. Nu este clar,
totuși, dacă formula „în principal” este destinată să
relativizeze limitarea domeniului de aplicare al Fondului la „catastrofe
majore”, și anume prin evocarea excepțiilor referitoare la anumite
catastrofe de mai mică amploare prevăzute la alineatul (2) din
articolul menționat; sau dacă vizează lărgirea domeniului
de aplicare a Fondului și la alte catastrofe decât cele de origine
naturală. O examinare suplimentară a
dispozițiilor regulamentului arată că mobilizarea Fondului
pentru catastrofe de origine nenaturală s-ar confrunta cu grave
dificultăți de ordin juridic. Articolul 3 precizează că
„intervențiile Fondului sunt în principiu limitate la finanțarea
măsurilor destinate reparării daunelor care nu pot fi asigurate”. De
la bun început, Comisia a interpretat și aplicat această
dispoziție ca însemnând excluderea daunelor private de la
asistență. În plus, principiul „poluatorul plătește”
și obligația statului afectat de a solicita despăgubiri din
partea părților terțe (răspundere civilă) par să
excludă alte catastrofe decât cele naturale din domeniul de aplicare a
Fondului. Aceste considerații, de exemplu, au condus la respingerea
cererii depuse de Ungaria în urma catastrofei provocate de deversarea
nămolului roșu din 2010. Propunerea Comisiei de instituire a unui nou
regulament privind Fondul de Solidaritate, prezentată în 2005, viza,
printre altele, extinderea domeniului de aplicare a Fondului la alte catastrofe
decât cele naturale. În timp ce prezenta propunere a fost salutată de
Parlamentul European, o mare majoritate a statelor membre din cadrul
Consiliului au fost și continuă să fie puternic opuse
oricărei tentative de extindere a domeniului de aplicare a Fondului în
afara catastrofelor naturale. Din motive de claritate, textul regulamentului
actual ar trebui, prin urmare, să fie ajustat pentru a deveni evident
că Fondul se aplică numai în caz de catastrofe de origine
naturală. Aceasta ar elimina orice ambiguitate eventuală cu privire
la domeniul de aplicare a Fondului, și ar reduce, astfel,
așteptările potențialilor solicitanți, pe care Comisia ar
trebui în mod necesar să-i inducă în eroare – fără a mai
menționa efortul considerabil necesar statului solicitant pentru
pregătirea unei cereri și Comisiei pentru evaluarea acesteia. În același timp, regulamentul ar trebui
să stabilească faptul că limitarea la catastrofe naturale nu ar
exclude cazurile în care acest tip de catastrofă provoacă efecte „în
cascadă” și duce, de asemenea, la o catastrofă industrială
(de exemplu, o inundație care afectează o uzină chimică)
sau la o catastrofă pentru sănătatea publică [de exemplu,
un cutremur care întrerupe alimentarea cu apă, declanșând o epidemie
(transmisă prin rețeaua de apă); sau care distruge
instalații spitalicești, afectând acordarea de îngrijiri pentru
victimele catastrofei naturale.]
6.2.
O nouă definiție simplă a
catastrofelor regionale
După cum s-a arătat mai sus,
condițiile pentru intervenția excepțională a Fondului de
Solidaritate în cazul unei „catastrofe regionale ieșite din comun”
prevăzută la articolul 2 alineatul (2) al treilea paragraf din
regulamentul privind Fondul de Solidaritate nu sunt suficient de clare și
se bazează în principal pe criterii „elastice” care au nevoie de
interpretare („repercusiuni grave și durabile asupra condițiilor de
viață și a stabilității economice”). Justificarea
și verificarea îndeplinirii acestor condiții este foarte costisitoare
și necesită mult timp, atât pentru solicitant, cât și pentru
Comisie. Această ambiguitate duce la un număr ridicat de cereri care
ulterior trebuie să fie respinse, ceea ce creează speranțe false
și, ulterior, un sentiment de frustrare pentru țările și
regiunile în cauză. Numărul ridicat de cazuri care nu sunt acceptate
dăunează imaginii Uniunii Europene. Prin urmare, ar putea fi necesar să se
redefinească criteriile pentru catastrofe regionale într-un mod simplu,
obiectiv și transparent, similar cu cel pentru catastrofe majore, cu cel
mult unul sau doi indicatori „fiabili” ușor de verificat. Aceste criterii
ar trebui să fie stabilite astfel încât să poată fi îndeplinite
cu ușurință în cazul catastrofelor regionale cu adevărat
grave, în principiu prin acele tipuri de catastrofe regionale pentru care
fondul a intervenit în mod excepțional în temeiul regulamentului actual.
În același timp, redefinirea criteriilor regionale în acest mod ar face ca
potențialii solicitanți să fie capabili să evalueze cu
multă certitudine, în prealabil, dacă o catastrofă va beneficia
sau nu de ajutor. Prin urmare, solicitanții ar fi scutiți în acest
mod de eforturile considerabile de pregătire a unei cereri dacă nu se
poate aștepta cu adevărat niciun fel de răspuns pozitiv la aceasta. Comisia propune să se acorde catastrofelor
regionale o definiție similară cu cea a catastrofelor majore, și
anume, catastrofe care au produs pagube care depășesc un anumit prag.
Pragul ar fi un procentaj din PIB-ul regional la nivel NUTS 2. În calitate de
referință regională, NUTS 2 se impune întrucât este bine
stabilit în cadrul politicii de coeziune, este suficient de mare pentru a
exclude doar evenimentele locale și datele statistice sunt disponibile cu
ușurință. Dacă o catastrofă afectează mai multe
regiuni NUTS 2, același prag (adică procentaj) ar fi aplicat în
raport cu PIB-ul regional mediu al regiunilor în cauză. Condițiile
specifice din regiunile ultraperiferice ar fi satisfăcute întrucât toate
regiunile ultraperiferice sunt definite la nivelul NUTS 2. În cazul unor
catastrofe naturale care ar provoca un efect „de cascadă” ducând la
catastrofe în domeniul sănătății publice, ar trebui
stabilite criterii suplimentare împreună cu statele membre. Nu numai că o astfel de soluție ar
fixa criteriile pentru catastrofe regionale pe o bază simplă și
obiectivă, ci aceasta ar elimina și dificultatea de a mobiliza Fondul
pentru catastrofe precum incendiile forestiere (cu condiția ca acestea
să fi creat pagube suficient de mari) care, în prezent, prin natura lor,
corespund rareori criteriilor privind catastrofele regionale. În scopul testării
fezabilității unei astfel de abordări, Comisia a efectuat o
simulare prin aplicarea criteriului unic de prejudicii care
depășește 1,5% din PIB-ul regional la nivel NUTS 2 la toate
cererile privind catastrofe regionale primite din 2002 și concluzionate
înainte de sfârșitul anului 2010. Valoarea de referință a
PIB-ului regional este anul n-3 unde n reprezintă anul de
aplicare (n-3 este cel mai recent an pentru care datele regionale armonizate
sunt, în general, disponibile). Aceste rezultate sunt prezentate în anexa 4.
Din cele 37 catastrofe regionale examinate, numai două cazuri care au fost
aprobate anterior nu ar fi fost eligibile în timp ce unul dintre cazurile
respinse ar fi fost aprobat; într-unul din cazuri există îndoieli cu
privire la valoarea prejudiciilor cauzate. Toate celelalte cazuri ar fi dus la
același rezultat, cu diferența semnificativă că 23 de
cereri pentru catastrofe de mai mică amploare care au trebuit să fie
respinse nu ar fi fost depuse deloc întrucât statele membre nu ar fi avut
îndoieli asupra ineligibilității acestora. Aceasta demonstrează că, prin
aplicarea unui criteriu simplu și unic bazat pe PIB, ar fi posibil să
se ajungă la un rezultat aproape identic, asigurând, în același timp,
o simplificare considerabilă întrucât cererile potențial eligibile nu
vor mai avea nevoie să demonstreze conformitatea cu criterii complicate
privind catastrofele regionale, impuse de regulamentul actual. În schimb,
aceasta ar facilita în mod considerabil evaluarea acestor cereri de către
Comisie, eliminarea obligației de a evalua cereri care, după toate
probabilitățile, nu ar avea succes și, prin urmare, ar contribui
în mod considerabil la accelerarea procesului de luare a deciziilor și de
plată a subvențiilor. În plus, acest nou criteriu regional nu ar
avea, în ansamblu, niciun impact financiar.
6.3.
Accelerarea plăților și introducerea
avansurilor
În conformitate cu dispozițiile
prezentului regulament și cu normele bugetare, pare dificil să se
reducă în mod semnificativ timpul necesar pentru punerea la
dispoziție a subvențiilor de la Fondul de Solidaritate,
fără a schimba modul de finanțare a instrumentului (a se vedea
punctul 2.5 de mai sus). Prin urmare, Comisia explorează noi modalități
care ar permite punerea la dispoziție mai rapidă a ajutorului
financiar destinat atenuării situațiilor de urgență din
statele membre. Acest lucru este deosebit de important în caz de catastrofe
transfrontaliere, în care Comisia se confruntă cu o situație în care
nu este în măsură să aplice un nivel egal de solidaritate
față de un stat membru al UE în raport cu o țară
terță căreia i se poate acorda o asistență
financiară imediată[8]. Capacitatea de reacție și
notorietatea Fondului de Solidaritate ar putea fi îmbunătățite
prin introducerea în regulament a posibilității de a acorda avansuri.
Acest lucru ar permite Comisiei să adopte măsuri imediate prin
acordarea unui acont, de îndată ce statul afectat a solicitat
asistență. Acest acont ar fi considerat drept avans la suma care
urmează să fie acordată atunci când evaluarea și procedura
bugetară sunt finalizate. În cazul în care cererea nu este acceptată,
statul solicitant ar trebui să ramburseze avansul către Comisie.
Valoarea avansului poate fi calculată ca un procentaj (de exemplu 10%) din
subvenția preconizată și poate fi limitată ca valoare
absolută (de exemplu, la 5 milioane EUR). Avansurile ar fi plătite
numai la cererea expresă a statului solicitant și ar fi limitate la
cazurile de catastrofe majore, astfel cum sunt definite în regulament. Întrucât
probabilitatea acordării unui ajutor pentru o catastrofă majoră
este foarte mare (până în prezent, 100%) Comisia are foarte puține
șanse de a fi obligată să recupereze un avans din cauza
respingerii unei cereri. O dispoziție similară figura deja în
propunerea din 2005.
6.4.
Intervenția în caz de catastrofe cu
evoluție lentă
În anumite ocazii, statele solicitante au
întâmpinat dificultăți în a satisface termenul limită de
depunere a cererilor în cazul în care catastrofele aveau o evoluție
lentă. Actualul regulament prevede că cererile trebuie să fie
prezentate Comisiei în termen de 10 săptămâni de la data
înregistrării primului prejudiciu. Secetele reprezintă un exemplu tipic
pentru astfel de catastrofe care nu sunt caracterizate doar prin perioade lungi
de evoluție, ci și prin dificultatea de a stabili cu precizie
momentul în care a survenit primul prejudiciu. În timp ce termenul general de 10
săptămâni ar trebui să fie menținut, problema ar putea fi
soluționată prin introducerea unei dispoziții specifice în
regulament care să stipuleze că, în astfel de cazuri, termenul
limită va începe cu data primei măsuri adoptate de
autoritățile publice pentru a răspunde fenomenului în
cauză; de exemplu, în caz de secetă, atunci când sunt instituite
restricții pentru consumul de apă sau în cazul în care se adoptă
măsuri specifice de sprijin pentru agricultură. O astfel de dispoziție ar corespunde în
mare parte cu ceea ce se aplică catastrofelor „normale” care apar în mod
brusc și în care, de regulă, intervenția publică începe, de
obicei, în termen de câteva ore de la eveniment.
6.5.
Fuzionarea deciziilor de acordare a
subvențiilor și a acordurilor de punere în aplicare
Punctul 2.3 de mai sus evidențiază
posibilele surse de întârziere în punerea la dispoziție a
subvențiilor. Întrucât Fondul este finanțat în afara cadrului bugetar
normal al UE, Comisia trebuie să solicite Parlamentului European și a
Consiliului aprobarea valorii ajutorului propus în fiecare caz. Comisia
consideră că procedura în vigoare nu ar trebui schimbată. Cu toate acestea, există
posibilități considerabile de raționalizare și simplificare
a procedurilor administrative și de accelerare a acordării
asistenței de la Fondul de Solidaritate dacă ar fi necesar un singur act
al Comisiei pentru ca o subvenție să poate fi plătită, de
îndată ce Parlamentul European și Consiliul au pus la dispoziție
resursele financiare. În ceea ce privește statele membre, și anume
marea majoritate a beneficiarilor potențiali, divizarea actului de
acordare a subvenției și a actului de stabilire a condițiilor de
utilizare a subvenției (decizia de acordare a subvenției și
acordul de punere în aplicare) nu reprezintă nicio valoare
adăugată. Fuziunea celor două, de exemplu prin includerea
dispozițiilor cuprinse în prezent în acordul cu decizia de
subvenționare sau prin anexarea acestora la decizia de subvenționare
pare o soluție destul de simplă care ar duce la o mare economie de
timp. Se estimează că în acest mod, prin simpla modificare a
articolului relevant din regulament – ar putea fi plătite ajutoare în
favoarea țărilor afectate de catastrofe cu patru până la opt
săptămâni mai devreme decât în cadrul sistemului actual. În mod
evident, cele două elemente ale dobânzii de bază către
beneficiari, și anume definiția operațiunilor eligibile și
desemnarea autorităților competente ar continua să fie adoptate
pe baza propunerii statului beneficiar. Pentru statele nemembre eligibile, și
anume pentru numărul limitat de țări în proces de negociere
pentru aderarea la UE, această separare ar trebuie să fie
menținută întrucât un act unilateral al Comisiei, cum ar fi doar
decizia de acordare a subvenției nu ar avea niciun caracter obligatoriu
pentru aceștia. În astfel de cazuri, un acord de finanțare sau de
punere în aplicare ar fi în continuare necesar.
6.6.
Transformarea Fondului într-un instrument mai
eficace de rezistență la catastrofe și la schimbările
climatice
Într-o Uniune solidară, este la fel de
important ca fiecare stat membru să depună eforturile necesare pentru
a evita situațiile de urgență și catastrofele. Orice
politică de gestionare a catastrofelor trebuie să aibă ca
obiectiv fundamental evitarea catastrofelor și, în cazul în care acestea
se produc, limitarea pe cât posibil a prejudiciilor. O legătură mai
strânsă între funcționarea Fondului și politicile Uniunii în
domeniul gestionării catastrofelor și a schimbărilor climatice
este susceptibilă[9] de a limita în mod
considerabil prejudiciile și costurile cauzate de catastrofe și, în
cele din urmă, de a reduce numărul cererilor de asistență. Regulamentul prevede deja o obligație
pentru statul beneficiar de a prezenta în detaliu în raportul de punere în
aplicare măsurile introduse sau propuse pentru limitarea prejudiciilor
și evitarea, pe cât posibil, a recurenței unor catastrofe similare.
Se propune consolidarea acestei dispoziții, care este relativ
generală, pentru a o face mai specifică. În raport, statul beneficiar
ar fi obligat să prezinte în detaliu nivelul de avansare a aplicării
legislației UE relevante în materie de evaluare, de gestionare și de
prevenire a catastrofelor, să precizeze învățămintele trase
din catastrofă și să se angajeze să adopte măsuri
verificate de rezistență la schimbările climatice și la
catastrofe. De asemenea, Comisia va examina împreună
cu părțile interesate fezabilitatea unei adaptări a
plăților din partea Fondului de Solidaritate în funcție de
gradul de aplicare a legislației pertinente a Uniunii în materie de
prevenire a catastrofelor, de elaborare a programelor de gestionare a
catastrofelor și de nivelul de absorbție a fondurilor Uniunii
Europene destinate a fi investite în măsurile de prevenire a
catastrofelor.
7.
Clauza de solidaritate prevăzută la articolul 222 din TFUE
Articolul 222 din TFUE introduce pentru prima
dată în Tratat o dispoziție potrivit căreia Uniunea și
statele sale membre trebuie să acționeze împreună într-un spirit
de solidaritate în cazul în care un stat membru face obiectul unui atac
terorist sau este victima unei catastrofe naturale sau provocate de om. Articolul
222 prevede că Uniunea trebuie să mobilizeze toate instrumentele
aflate la dispoziția sa: (a)
pentru prevenirea amenințării teroriste
pe teritoriul statelor membre; pentru protejarea instituțiilor democratice
și a populației civile de un eventual atac terorist, pentru acordarea
de asistență unui stat membru pe teritoriul acestuia, la solicitarea
autorităților sale politice, în cazul unui atac terorist; și (b)
pentru acordarea de asistență unui stat
membru pe teritoriul acestuia, la solicitarea autorităților sale
politice, în cazul unei catastrofe naturale sau provocate de om. Punerea în aplicare a clauzei de solidaritate
va cuprinde toate instrumentele de reacție existente, inclusiv Fondul de
Solidaritate, respectând pe deplin procedurile lor specifice și funcționând
în conformitate cu noul cadru financiar multianual. Prezenta comunicare nu
aduce atingere acestor reflecții mai largi.
8.
Rezumat și concluzii
Dacă se poate considera în mod legitim
că, de la crearea sa, Fondul de Solidaritate a funcționat, în general,
bine, în special având în vedere scopul specific pentru care a fost instituit,
experiența acumulată în ultimii opt ani arată că
există limitări și puncte slabe importante în funcționarea
Fondului. Acestea se referă, în special, la lipsa de rapiditate cu care
ajutoarele din Fond sunt puse la dispoziție și la gradul de
transparență a criteriilor pentru mobilizarea Fondului. Având în vedere că majoritatea statelor
membre au rezerve serioase în legătură cu orice schimbări majore
ale principiilor și ale funcționării Fondului de Solidaritate,
în special în cazul în care acestea ar putea duce la creșterea
cheltuielilor, Comisia retrage propunerea sa din 2005 de revizuire a Fondului
și de extindere a câmpului său de aplicare. Pe de altă parte, Comisia consideră
că funcționarea Fondului de Solidaritate ar trebui să fie
ameliorată și că modificări limitate ale actualului
regulament ar permite într-adevăr simplificarea, clarificarea și, mai
ales, ameliorarea capacității de reacție a Fondului pentru ca
asistența financiare pentru țările lovite de catastrofe să
fie disponibilă mult mai rapid. Prezenta comunicare are drept scop să
sublinieze acest potențial ca bază de discuții cu Parlamentul
European, cu statele membre din cadrul Consiliului, cu regiunile și alte
părți interesate și să vizeze o posibilă propunere
legislativă de modificare a regulamentului existent într-o etapă
ulterioară, ținând seama de rezultatele acestor discuții. Anexa
1:
Pragurile fixate pentru catastrofe majore aplicabile în 2011
(pe baza cifrelor din 2009 pentru venitul
național brut) Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 a Consiliului
de instituire a Fondului de Solidaritate al UE definește pragul de
mobilizare a Fondului pentru o anumită țară ca fiind echivalent
unor prejudicii care depășesc 0,6% din VNB sau 3 miliarde EUR în
prețurile din 2002. Se aplică pragul cel mai scăzut dintre cele
două. || || || (în milioane EUR) Țara || VNB 2009* || 0,6% din VNB* || Pragul fixat pentru o catastrofă majoră în 2011 * AT || ÖSTERREICH || 271 459 || 1 628 756 || 1 628,756 BE || BELGIË/BELGIQUE || 342 261 || 2 053 566 || 2 053,566 BG || BULGARIA || 33 113 || 198 678 || 198,678 CY || KYPROS || 16 641 || 99 845 || 99,845 CZ || ČESKÁ REPUBLIKA || 129 046 || 774 274 || 774,274 DE || DEUTSCHLAND || 2 430 940 || 14 585 640 || 3 535,904** DK || DANMARK || 226 447 || 1 358 684 || 1 358,684 EE || EESTI || 13 538 || 81 230 || 81,230 EL || ELLADA || 226 644 || 1 359 863 || 1 359,863 ES || ESPAÑA || 1 029 541 || 6 177 246 || 3 535,904 FI || SUOMI/FINLAND || 171 383 || 1 028 298 || 1 028,298 FR || FRANCE || 1 922 845 || 11 537 070 || 3 535,904 HR*** || HRVATSKA || 43 572 || 261 431 || 261,431 HU || MAGYARORSZÁG || 88 291 || 529 747 || 529,747 IE || ÉIRE/IRELAND || 132 601 || 795 607 || 795,607 IS*** || ICELAND || 7 787 || 46 723 || 46,723 IT || ITALIA || 1 494 576 || 8 967 457 || 3 535,904 LT || LIETUVA || 27 010 || 162 057 || 162,057 LU || LUXEMBOURG (G.D.) || 26 765 || 160 590 || 160,590 LV || LATVIJA || 19 954 || 119 723 || 119,723 MT || MALTA || 5 451 || 32 704 || 32,704 NL || NEDERLAND || 556 518 || 3 339 108 || 3 339,108 PL || POLSKA || 299 518 || 1 797 108 || 1 797,108 PT || PORTUGAL || 162 331 || 973 986 || 973,986 RO || ROMÂNIA || 113 652 || 681 913 || 681,913 SE || SVERIGE || 296 151 || 1 776 908 || 1 776,908 SI || SLOVENIJA || 34 704 || 208 224 || 208,224 SK || SLOVENSKO || 62 575 || 375 452 || 375,452 TR*** || TÜRKIYE || 330 413 || 1 982 480 || 1 982,480 UK || UNITED KINGDOM || 1 587 886 || 9 527 315 || 3 535,904 * Cifre
rotunjite ** În
2011 3 535 904 milioane EUR corespunde cu 3 miliarde EUR în prețuri din
2002 *** State
terțe eligibile implicate în negocieri de aderare cu UE Anexa 2:
Cererile adresate Fondului de Solidaritate al UE între 2002 și 2010 Anul || Țara || Natura catastrofei || Prejudicii (în milioane EUR) || Categoria[10] || Ajutorul acordat (în milioane EUR) 2 0 0 2 || 1 || AT || Inundații || 2 900 || majoră || 134 2 || CZ || Inundații || 2 300 || majoră || 129 3 || FR || Inundații (Gard) || 835 || regională || 21 4 || DE || Inundații || 9 100 || majoră || 444 Totalul ajutorului pentru cererile din 2002 || 728 2 0 0 3 || 1 || ES || Scurgeri de produse petroliere (Prestige) || 436 || regională || 8,626 2 || IT || Cutremur (Molise/Apulia) || 1 558 || regională || 30,826 3 || IT || Erupție vulcanică (Etna) || 894 || regională || 16,798 4 || IT || Inundații (nordul Italiei) || (1 900) || (regională) || Cerere respinsă 5 || EL || Intemperii hibernale || (de precizat) || (regională) || Cerere respinsă 6 || PT || Incendii forestiere || 1 228 || majoră || 48,539 7 || FR || Incendii forestiere (sudul Franței) || 531 || (regională) || Cerere respinsă 8 || ES || Incendii forestiere (frontiera portugheză) || 53 || țară învecinată || 1,331 9 || MT || Inundații || 30 || majoră || 0,961 10 || IT || Inundații (Friuli-Venezia-Giulia) || (525) || (regională) || Cerere respinsă Totalul ajutorului pentru cererile din 2003 || 107,081 2 0 0 4 || 1 || FR || Inundații (delta fluviului Rhône) || 785 || regională || 19,625 2 || ES || Inundații (Malaga) || (73) || (regională) || Cerere respinsă 3-9 || ES || Incendii forestiere (7 cereri cumulate) || (480) || (regională) || Toate cele 7 cereri respinse 10 || SK || Inundații || (29) || (regională) || Cerere respinsă 11 || SI || Cutremur || (13) || (regională) || Cerere retrasă Totalul ajutorului pentru cererile din 2004 || 19,625 Anul || Țara || Natura catastrofei || Prejudicii (în milioane EUR) || Categoria[11] || Ajutorul acordat (în milioane EUR) 2 0 0 5 || 1 || SK || Furtună (Tatras) || 203 || majoră || 5,668 2 || IT || Inundații (Sardinia) || 223 (sumă supraestimată) || (regională) || Cerere respinsă 3 || EE || Furtună || 48 || majoră || 1,29 4 || LV || Furtună || 193 || majoră || 9,487 5 || SE || Furtuna „Gudrun” || 2 297 || majoră || 81,725 6 || LT || Furtună || 15 || țară învecinată || 0,379 7 || EL || Inundații (Evros) || (112) || (regională) || Cerere respinsă 8 || RO || Inundațiile din primăvară || 489 || majoră || 18,798 9 || BG || Inundațiile din primăvară || 222 || majoră || 9,722 10 || BG || Inundațiile din vară || 237 || majoră || 10,632 11 || RO || Inundațiile din vară || 1 050 || majoră || 52,4 12 || AT || Inundații (Tirol/Vorarlberg) || 592 || regională || 14,799 Totalul ajutorului pentru cererile din 2005 || 204,905 2 0 0 6 || 1 || UK || Explozia de la depozitul de carburant din Buncefield || (700) || (regională) || Cerere retrasă 2 || EL || Inundații (Evros) || 372 || regională || 9,306 3 || HU || Inundații || 519 || majoră || 15,064 4 || ES || Incendii forestiere (Galicia) || (91) || (regională) || Cerere respinsă Totalul ajutorului pentru cererile din 2006 || 24,370 2 0 0 7 || 1 || DE || Furtuna „Kyrill” || 4 750 || majoră || 166,9 2 || FR || La Réunion, ciclonul „Gamède” || 211 || regională || 5,29 3 || ES || Inundații (El Hierro) || (18) || (regională) || Cerere respinsă 4 || ES || Inundații (La Mancha) || (66) || (regională) || Cerere respinsă 5 || UK || Inundații || 4 612 || majoră || 162,387 6 || CY || Incendii forestiere || (38) || (regională) || Cerere respinsă 7 || ES || Incendii forestiere (Insulele Canare) || (144) || (regională) || Cerere respinsă 8-16 || IT || 9 cereri pentru incendii forestiere în 9 regiuni || - || (regională) || Inadmisibile, termen depășit 17 || FR || Furtuna „Dean” (Martinica) || 509 || regională || 12,78 18 || EL || Incendii forestiere || 2 118 || majoră || 89,769 19 || SI || Inundații || 233 || majoră || 8,254 Totalul ajutorului pentru cererile din 2007 || 445,380 Anul || Țara || Natura catastrofei || Prejudicii (în milioane EUR) || Categoria[12] || Ajutorul acordat (în milioane EUR) 2 0 0 8 || 1 || CY || Secetă || 165,4 || majoră || 7,605 2 || RO || Inundații || 471,4 || regională || 11,785 Totalul ajutorului pentru cererile din 2008 || 19,390 2 0 0 9 || 1 || FR || Furtuna Klaus || 3 805,5 || majoră || 109,377 2 || IT || Cutremur (Abruzzo) || 10 212 || majoră || 493,771 3 || EL || Incendii forestiere 09 || (152,8) || (regională) || Cerere respinsă 4 || CY || Furtuni 09 || (2,6) || (regională) || Cerere respinsă 5 || EL || Inundații (Evia) || (83,2) || (regională) || Cerere respinsă 6 || IT || Torente noroioase (Messina) || (598,9) || (regională) || Cerere respinsă Totalul ajutorului pentru cererile din 2009 || 603,148 2 0 1 0 || 1 || IE || Inundații 09 || 520,9 || regională || 13,022 2 || IT || Inundații (Toscana) 09 || (211,7) || (regională) || Cerere respinsă 3 || ES || Inundații (Andaluzia) 10 || (709,7) || (regională) || Cerere respinsă 4 || PT || Inundații (Madeira) || 1 080 || majoră || 31,256 5 || FR || Furtuna „Xynthia” || 1 425 || regională || 35,636 6 || SK || Inundații 10 || 649,9 || majoră || 20,431 7 || PL || Inundații 10 || 2 993,7 || majoră || 105,567 8 || CZ || Inundații 10 || 204,5 || țară învecinată || 5,111 9 || HU || Inundații 10 || 719,3 || majoră || 22,486 10 || HR || Inundații 10 || 153,04 || țară învecinată || 3,826 11 || FR || Inundații (Var) 10 || 703-778 || (regională) || Cerere respinsă 12 || RO || Inundații 10 || 875,75 || majoră || 24,968 13 || CZ || Inundații (august) 10 || 436,5 || regională || 10,911 14 || DE || Inundații (Sachsen) 10 || 937,7 || regională || Cerere respinsă 15 || HR || Inundații (septembrie) 10 || 47 || țară învecinată || 1,175 16 || SI || Inundații (septembrie) 10 || 251,3 || majoră || 7,459 17 || HU || Nămol roșu 10 || 174,32 || regională || Cerere respinsă Totalul ajutorului pentru cererile din 2010 || 281,848 Totalul general al ajutorului aprobat din 2002 || 2 433,757 Anexa 3:
Prezentare statistică a cererilor adresate Fondului de Solidaritate || || || situația actuală: 31/12/2010 || || || Nr. total al cererilor primite din 2002 || 85 || || pe baza criteriilor pentru || || || catastrofe majore || 27 || 32% || din totalul cererilor catastrofe regionale || 53 || 62% || din totalul cererilor criteriul „țării învecinate” || 5 || 6% || din totalul cererilor Cereri acceptate de Comisie || 42 || 49% || din totalul cererilor din care || || || catastrofe majore || 26 || 96% || din cererile privind „catastrofele majore” catastrofe regionale || 12 || 23% || din cererile privind „catastrofele regionale” criteriul „țării învecinate” || 4 || 80% || din cererile privind criteriul „țării învecinate” Cereri respinse de Comisie || 35 || 41% || din totalul cererilor din care || || || catastrofe regionale || 35 || 66% || din cererile privind „catastrofele regionale” Cereri retrase || 2 || 2% || din totalul cererilor Decizii în curs || 6 || 7% || din totalul cererilor Anexa 4:
Fondul de Solidaritate al UE - cereri de finanțare adresate între 2002
și 2010 pentru catastrofe regionale extraordinare
Simularea PIB-ul regional (n-3) || Catastrofe regionale începând cu 2002: || Anul || Prejudiciul susținut (în milioane EUR) || Observații || Anul de referință al PIB-ului (n-3) || Regiunile NUTS 2 în cauză || PIB-ul regional || PIB-ul mediu || Rata prejudiciului (în % din PIB-ul regional) || Rezultatul în temeiul criteriilor actuale (în milioane EUR) || Rezultatul în temeiul noilor criterii FR || Inundații (Gard) || 2002 || 835 || || 1999 || Languedoc-Roussillon || 40 806,3 || 40 806,3 || 2,05% || 21 || identic ES || Deversare de păcură (Prestige) || 2003 || 436 || || 2000 || Galicia || 34 966,5 || 25 191,8 || 1,73% || 8,626 || identic || || || || || || Principado de Asturias || 14 968,9 || || || || || || || || || || Cantabria || 8 488,3 || || || || || || || || || || País Vasco || 42 613,3 || || || || IT || Cutremur (Molise/Apulia) || 2003 || 1 558 || || 2000 || Molise || 4 913,9 || 30 206 || 5,16% || 30,826 || identic || || || || || || Puglia || 55 498,1 || || || || IT || Erupție vulcanică (Sicilia) || 2003 || 894 || || 2000 || Sicilia || 65 549,2 || 65 549,2 || 1,36% || 16,798 || nicio cerere IT || Inundații (nordul Italiei) || 2003 || de precizat || || 2000 || || || || || cerere respinsă || identic FR || Incendii forestiere (sudul Franței) || 2003 || 531 || regiune limitrofă || 2000 || PACA || 99 642,6 || 71 225,4 || 0,75% || cerere respinsă || nicio cerere || || || || || || Rhône-Alpes || 137 674,2 || || || || || || || || || || Languedoc-Roussillon || 42 847,3 || || || || || || || || || || Corse || 4 737,6 || || || || IT || Inundații (Friuli-Venezia-Giulia) || 2003 || 525 || (prejudicii probabil supraestimate) || 2000 || Friuli-Venezia-Giulia || 27 552,6 || 27 552,6 || 1,91% || cerere respinsă || de precizat FR || Inundații (delta fluviului Rhône) || 2004 || 785 || || 2001 || Languedoc-Roussillon || 45 250,3 || 75 084,7 || 1,05% || 19,625 || nicio cerere || || || || || || PACA || 104 919,2 || || || || ES || Inundații (Malaga) || 2004 || 73 || || 2001 || Andalucía || 906 44,8 || 90 644,8 || 0,08% || cerere respinsă || nicio cerere ES || Incendii forestiere || 2004 || 480 || 7 cereri cumulate || 2001 || || || || || cereri respinse || nicio cerere SK || Inundații || 2004 || 29 || || 2001 || Východné Slovensko || 5 220,4 || 5 220,4 || 0,56% || cerere respinsă || nicio cerere IT || Inundații (Sardinia) || 2005 || 223 || (prejudicii probabil supraestimate) || 2002 || Sardegna (ITG2) || 27 538,1 || 27 538,1 || 0,81% || cerere respinsă || nicio cerere EL || Inundații (Evros) || 2005 || 112 || || 2002 || Anatoliki Makedonia, Thraki || 5 983,2 || 5 983,2 || 1,87% || cerere respinsă || cerere acceptată AT || Inundații (Tirol/Vorarlberg) || 2005 || 592 || || 2002 || Tirol || 18 814,7 || 14 426,9 || 4,10% || 14,798589 || identic || || || || || || Vorarlberg || 10 039,1 || || || || EL || Inundații (Evros) || 2006 || 372 || || 2003 || Anatoliki Makedonia, Thraki || 6 466,1 || 6 466,1 || 5,75% || 9,306527 || identic ES || Incendii forestiere (Galicia) || 2006 || 91 || || 2003 || Galicia || 39 906,9 || 39 906,9 || 0,23% || cerere respinsă || nicio cerere FR || Ciclon (La Réunion) || 2007 || 211 || regiune îndepărtată || 2004 || Réunion || 11 650,8 || 11 650,8 || 1,81% || 5,29 || identic ES || Spania - inundații (El Hierro) || 2007 || 18 || || 2004 || Canarias || 34 188,3 || 34188,3 || 0,05% || cerere respinsă || nicio cerere ES || Spania - inundații (La Mancha) || 2007 || 66 || || 2004 || Castilla-La Mancha || 28 338,7 || 28 338,7 || 0,23% || cerere respinsă || nicio cerere CY || Incendii forestiere || 2007 || 38 || || 2004 || Cipru || 12 728,1 || 12 728,1 || 0,30% || cerere respinsă || nicio cerere ES || Incendii forestiere (Insulele Canare) || 2007 || 144 || || 2004 || Canarias || 34188,3 || 34 188,3 || 0,42% || cerere respinsă || nicio cerere FR || Furtună (Dean) || 2007 || 509 || || 2004 || Guadeloupe || 7 202,9 || 7 133,3 || 7,14% || 12,78 || identic || || || || || || Martinique || 7 063,6 || || || || RO || Inundații || 2008 || 471,4 || || 2005 || Nord-Vest || 9 480 || 9 330,5 || 5,05% || 11,785377 || identic || || || || || || Nord-Est || 9 181,1 || || || || EL || Incendii forestiere || 2009 || 15,.8 || || 2006 || Attiki || 101 759,4 || 101 759,4 || 0,15% || cerere respinsă || nicio cerere CY || Furtuni || 2009 || 2,6 || || 2006 || Cipru || 14 673,2 || 14 673,2 || 0,02% || cerere respinsă || nicio cerere EL || Inundații (Evia) || 2009 || 83,2 || || 2006 || Sterea Ellada || 10 072,1 || 10 072,1 || 0,83% || cerere respinsă || nicio cerere IT || Torente noroioase (Messina) || 2009 || 598,9 || || 2006 || Sicilia || 81 623,6 || 81 623,6 || 0,73% || cerere respinsă || nicio cerere IE || Inundații || 2009 || 520,9 || || 2006 || Border, Midland and Western || 32 566 || 32 566 || 1,60% || 13,0225 || identic IT || Inundații (Toscana) || 2009 || 211,7 || || 2006 || Toscana || 99 985,2 || 99 985,2 || 0,21% || cerere respinsă || nicio cerere ES || Inundații (Andaluzia) || 2010 || 709,7 || || 2007 || Andalucía || 144 874,3 || 144 874,3 || 0,49% || cerere respinsă || nicio cerere FR || Furtună (Xynthia) || 2010 || 1 425 || Prejudicii totale de 2,5 miliarde EUR || 2007 || Pays de la Loire || 93 594,4 || 68 384,9 || 2,08% || 35,63575 || identic || || || || || || Poitou-Charentes || 43 175,3 || || || || [1] Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului din 11
noiembrie 2002 de instituire a Fondului de Solidaritate al Uniunii Europene (JO
L 311 din 14.11.2002, p. 3) [2] În prezent, Croația, Turcia și Islanda [3] În 2011, pragul de 3 miliarde EUR se aplică pentru
Franța, Germania, Italia, Spania și Regatul Unit, pentru toate
celelalte țări, se aplică pragul de 0,6% din VNB situat în
termeni absoluți de la 32,7 milioane EUR pentru Malta până la 3 339
de miliarde EUR pentru Țările de Jos. Din motive de disponibilitate a
unor date statistice armonizate de la EUROSTAT, se utilizează cifrele VNB
pentru anul n-2 . [4] Inclusiv plăți în 2011 pentru 8 cazuri
aprobate în 2010. [5] Propunere de Regulament al Parlamentului European
și al Consiliului de instituire a Fondului de Solidaritate al Uniunii
Europene COM(2005) 108 final, 6.4.2005. [6] Raportul special nr. 3/2008 „Fondul de Solidaritate al
Uniunii Europene: cât de rapid, eficient și flexibil este acesta?” (JO C
153, 18.6.2008) [7] Comitetul de coordonare al fondurilor instituite prin
Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului din 11 iulie 2006 de stabilire a
anumitor dispoziții generale privind Fondul European de Dezvoltare
Regională, Fondul Social European și Fondul de coeziune. [8] După inundațiile care au afectat Europa Centrală
în mai și iunie 2010, Comisia a aprobat acordarea imediată de fonduri
de urgență pentru asistarea victimelor inundațiilor din Moldova
în timp ce Ungariei, Poloniei, Slovaciei, Republicii Cehe, Croației
și României nu li s-a acordat ajutorul Fondului de Solidaritate decât
după 10 luni de la producerea catastrofei. [9] O reducere cu 1% a prejudiciilor cauzate de catastrofe
ar permite Europei o economie de 150 de milioane EUR pe an. Sursă: baza de date EM-DAT. [10] Cereri referitoare la catastrofe ale căror prejudicii
sunt inferioare pragului pentru care criteriile pentru catastrofe regionale au
fost evaluate ca nefiind îndeplinite poartă mențiunea regionale în
paranteze „(regional)” [11] Cereri referitoare la catastrofe ale căror prejudicii
sunt inferioare pragului pentru care criteriile pentru catastrofe regionale au
fost evaluate ca nefiind îndeplinite poartă mențiunea regionale în
paranteze „(regional)” [12] Cereri referitoare la catastrofe ale căror prejudicii
sunt inferioare pragului pentru care criteriile pentru catastrofe regionale au
fost evaluate ca nefiind îndeplinite poartă mențiunea regionale în
paranteze „(regional)”