EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52013DC0092R(01)
KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI DERAMAS GYVENIMAS VISIEMS. Skurdo panaikinimas ir tvarios pasaulio ateities užtikrinimas
KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI DERAMAS GYVENIMAS VISIEMS. Skurdo panaikinimas ir tvarios pasaulio ateities užtikrinimas
/* COM/2013/092 final /2 */
KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI DERAMAS GYVENIMAS VISIEMS. Skurdo panaikinimas ir tvarios pasaulio ateities užtikrinimas /* COM/2013/092 final /2 */
KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS
PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ
KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI DERAMAS GYVENIMAS VISIEMS.
Skurdo panaikinimas ir tvarios pasaulio ateities užtikrinimas 1. Įžanga Du pasauliniai uždaviniai, kuriuos reikia
spręsti nedelsiant, yra panaikinti skurdą ir užtikrinti
klestėjimo bei gerovės tvarumą. Maždaug 1,3 mlrd.
žmonių tebeturi labai skurdžias pajamas, dar daugiau žmonių
socialinės raidos poreikiai tebėra nepatenkinti. Du trečdaliai
gamtos išteklių, įskaitant derlingą žemę, švarų
vandenį ir orą, nyksta, o klimato kaita ir biologinės
įvairovės mažėjimas artėja prie ribos, kurią peržengus
visuomenei ir gamtai bus padarytas negrįžtamas poveikis. Šie uždaviniai yra visuotiniai bei tarpusavyje
susiję ir juos kartu turi spręsti visos šalys. Nepakanka šiuos
uždavinius spręsti atskirai – būtina bendra politikos programa. Tokia
visa apimanti politikos programa reikalinga, kad būtų sprendžiama
skurdo problema ir užtikrinamas visų žmonių ir visų šalių
klestėjimas ir gerovė, o pažangos siekiama atsižvelgiant į
planetos išgales. Tokia programa taip pat turėtų būti glaudžiai
susijusi su valdymu, žmogaus teisėmis, taika ir saugumu – veiksniais,
kurie sudaro palankias sąlygas siekti pažangos. Apskaičiuota, kad 1,5 mlrd.
žmonių gyvena šalyse, kuriose vyksta rimtų politinių
konfliktų, kurios kenčia nuo ginkluoto smurto, nesaugumo ar
pažeidžiamumo. 2013 m. rudenį vyksiančiame JT
specialiame renginyje bus apžvelgta Tūkstantmečio vystymosi
tikslų (TVT) įgyvendinimo pažanga, aptarti būdai, kaip
pagreitinti pažangą iki 2015 m., ir kokių veiksmų
reikėtų imtis po 2015 m. – tikslinių TVT įgyvendinimo
metų. Be to, turi būti laikomasi 2012 m. birželio mėn.
vykusioje konferencijoje Rio+20 prisiimtų įsipareigojimų, taip
pat imtis veiksmų siekiant integracinės ekologiškos ekonomikos.
Konferencijoje Rio+20 taip pat sukurta atvira darbo grupė, kuri vykdydama
veiklą turės toliau remtis šioje srityje padaryta pažanga. Į
visus šiuos dalykus bus atsižvelgta rengiant visa apimančią programą
laikotarpiu po 2015 m. Šiame komunikate siūlomas bendras ES
požiūris šiems klausimams spręsti. Visų pirma nustatomi
pagrindiniai pasauliniai uždaviniai ir galimybės. Vertinami skurdo
mažinimo visame pasaulyje darbotvarkės rezultatai ir patirtis įgyvendinant
TVT, taip pat nustatomi tam tikri kertiniai žingsniai siekiant tvaraus
vystymosi, dėl kurių susitarta konferencijoje Rio+20, ir nurodomi
pagrindiniai veiksmai. Komunikate taip pat apibūdinami uždaviniai ir
elementai, įtrauktini į būsimą programą, kuria
galėtų būti atsižvelgiama į patirtį, įgytą
įgyvendinant TVT, ir veiklą po konferencijos Rio+20, visų pirma
rengiant tvaraus vystymosi tikslus (TvVT), ir nurodomi būdai, kaip šie
elementai galėtų būti įtraukti į atitinkamus JT
procesus. Atsižvelgdama į tai, Komisija siūlo
nustatyti principus, kuriais būtų pagrįsta visa apimanti
programa laikotarpiu po 2015 m., kuri būtų nuosekli ir
visapusiška priemonė visuotiniams skurdo panaikinimo ir tvaraus vystymosi
uždaviniams spręsti atsižvelgiant į tris susijusius aspektus, taip
iki 2030 m. užtikrinant deramą gyvenimą visiems. 2. Nauja padėtis pasaulyje, nauji
uždaviniai, naujos galimybės Pastaraisiais metais pasaulyje įvyko
didžiulių pokyčių, įskaitant svarbius pasaulinės
ekonominės ir politinės pusiausvyros pokyčius,
didėjančią pasaulinės prekybos apimtį, klimato
kaitą ir gamtos išteklių išeikvojimą, technologinius
pokyčius, ekonomikos ir finansų krizes, išaugusį maisto
vartojimą ir maisto kainų svyravimus, išaugusį energijos
vartojimą, demografinius pokyčius ir migraciją, smurtą,
ginkluotus konfliktus, gaivalines ir žmogaus sukeltas nelaimes ir
didėjančią nelygybę. Pasaulinėje atsirado naujų
veikėjų, įskaitant privačiojo sektoriaus subjektus ir kitus
nevyriausybinius veikėjus. Išsivysčiusioms ir besiformuojančios
rinkos ekonomikos šalims tenka didžiausia pasaulinio BVP dalis; pastarosioms
šalims šiuo metu tenka didžiausia pasaulinio augimo dalis ir pasaulio
ekonomikai jos daro didelį poveikį. Tendencijos rodo, kad pusiausvyra
toliau keisis; iki 2025 m. pasaulinį ekonomikos augimą
turėtų daugiausia lemti besiformuojančios rinkos ekonomikos
šalys: tikimasi, kad šešioms šalims bendrai teks daugiau nei pusė viso
pasaulinio ekonomikos augimo. Nedarbas tebėra pasaulinė problema.
Apie 200 mln. žmonių neturi darbo, iš jų – 75 milijonai
jaunuolių. Moterų dalyvavimo darbo rinkoje lygis dažnai išlieka
žemas, o socialinės paslaugos tebėra ribotos. Be to, apie
621 mln. jaunų žmonių visame pasaulyje nelanko mokyklos arba
nedalyvauja profesinio mokymo programose, nedirba ir neieško darbo ir jiems
kyla pavojus būti visam laikui išstumtiems iš darbo rinkos.
Nedeklaruojamas darbas ir deramo darbo principai, įskaitant teises darbo
vietoje ir socialinį dialogą, daugelyje šalių kelia
problemų. Dauguma skurstančių žmonių besivystančiose
šalyse yra smulkūs ūkininkai arba savarankiškai dirbantys asmenys.
Šiose šalyse daug skurstančių žmonių dirba nesaugiomis
sąlygomis, neužtikrinama jų pagrindinių teisių apsauga. Tik
20 proc. pasaulio gyventojų turi galimybę naudotis tinkama
socialine apsauga. Kita vertus, daugelyje šalių
padidėjo skirtumai šalies viduje. Dauguma skurstančiųjų
gyvena vidutines pajamas gaunančiose šalyse, nepaisant spartaus šių
šalių spartaus ekonomikos augimo. Panaikinti skurdą šiose šalyse yra
vienas iš svarbiausių uždavinių. Tačiau ilgalaikės
prognozės rodo, kad iki 2050 m. daugiausia skurstančių
žmonių vėl gali būti skurdžiausiose ir nestabiliausiose šalyse. Daugiau nei 1,5 milijardo žmonių gyvena
šalyse, kuriose vyksta smurtiniai konfliktai. Smurtas griauna gyvenimus ir
pragyvenimo šaltinius, nuo jo dažnai kenčia moterys ir pažeidžiami
asmenys, pvz., vaikai ir neįgalieji. Didėja atotrūkis tarp
nestabilių, nuo smurto kenčiančių šalių ir kitų
besivystančių šalių. 2011 m. balandžio mėn. nė
viena mažas pajamas gaunanti nestabili arba nuo konfliktų kenčianti
šalis nebuvo įgyvendinusi nė vieno Tūkstantmečio vystymosi
tikslo; mažai tikėtina, kad iki 2015 m. šiose šalyse būtų
įgyvendintas nors vienas TVT. Prastas valdymas, įskaitant tai, kad
trūksta demokratijos, nesilaikoma teisinės valstybės
principų ir negerbiamos žmogaus teisės, šiuo metu trukdo naikinti
skurdą ir siekti tvaraus vystymosi. Be to, esama vis daugiau mokslinių
įrodymų ir vis plačiau sutariama, kad netvarus gamtos
išteklių naudojimas kelia vieną didžiausių ilgalaikių
pavojų žmonijai. Aplinkos būklės blogėjimo ir klimato
kaitos poveikis jau jaučiamas ir, kaip ir gaivalinės nelaimės,
gali niekais paversti jau padarytą pažangą naikinant skurdą.
Nepajėgiame užtikrinti, kad temperatūra ikipramoninio laikotarpio
temperatūros lygio neviršytų daugiau kaip 2°C – ribos, kurią
peržengus kyla daug didesnė rizika, kad poveikis gamtos ištekliams bus
pražūtingas, kils pavojus žemės ūkiui, maisto bei vandens
tiekimui ir pastaraisiais metais vystymosi srityje padarytai pažangai. Pasauliniu
mastu turi būti siekiama prisitaikyti prie klimato kaitos ir sušvelninti
jos padarinius, be kita ko, mažinant šiltnamio efektą
sukeliančių dujų kiekį. Jau šiandien klimato kaita, gamtos
išteklių išeikvojimas ir ekosistemų būklės blogėjimas
daro didelį poveikį gyventojų pragyvenimo šaltiniams, nes vyksta
daugiau ir skaudesnių gaivalinių nelaimių, išeikvojami gamtos
ištekliai ir prastėja infrastruktūra. Nuo 1992 m. dėl
gaivalinių nelaimių žuvo 1,3 mln. žmonių, o jų
padarytos žalos vertė yra 750 mlrd. eurų. Išsivysčiusios
šalys ir vis dažniau besiformuojančios rinkos ekonomikos šalys tebėra
atsakingos už pasekmes, kurias sukelia netvarūs dabartinio ekonomikos
vystymosi modeliai, o skurdesnės šalys patiria neproporcingą
poveikį ir turi mažiausiai išteklių prisitaikyti prie tokių
neigiamų padarinių[1].
Šios šalys taip pat dažnai yra labai priklausomos nuo gamtos išteklių,
visų pirma žemės ūkio, miškininkystės, energetikos ir
turizmo sektoriuose; dėl blogėjančios aplinkos būklės
ir išeikvotų išteklių šios šalys tampa yra pažeidžiamesnės. Vystymasis ir augimas padeda užtikrinti ne tik
žmonių klestėjimą ir gerovę, bet ir kelia aplinkos apsaugos
problemų, kaip antai gamtos išteklių išeikvojimas ir tarša, kurios
ilgainiui gali tapti vis aktualesnės. Šį neigiamą poveikį
daugiausia lemia 5,7 milijardo žmonių, kurių pajamos nėra
labai skurdžios, todėl smarkiai didėja pasaulinė paklausa ir
vartojimas ir gamtos ištekliams daromas papildomas spaudimas. Todėl
svarbu, kad užtikrinant tvarius vartojimo bei gamybos modelius ir efektyvų
išteklių naudojimą, įskaitant mažataršes energetikos sistemas,
būtų daroma pažanga siekiant integracinės ekologiškos
ekonomikos. Nustatyta, kad siekiant patenkinti
didėjančią paklausą pasaulinės žemės ūkio
gamybos apimtis 2050 m. turi padidėti 60 proc., palyginti su
2005 m. lygmeniu, todėl vis didesnis spaudimas bus daromas ir taip
negausiems gamtoms ištekliams, visų pirma žemei, miškams, vandeniui ir
vandenynams. Panašu, kad net pusė pasaulyje pagaminto maisto yra
iššvaistoma. Numatoma, kad dėl urbanizacijos ir gyventojų
skaičiaus augimo vandens naudojimas iki 2025 m. padidės
50 proc., ir iki to laiko maždaug 5,5 mlrd. žmonių – du
trečdaliai prognozuojamo pasaulinio gyventojų skaičiaus – gyvens
vietovėse, kur iš dalies arba labai trūks vandens. Šie ateities uždaviniai turi būti
sprendžiami atsižvelgiant į demografines tendencijas: numatoma, kad iki
2050 m. pasaulio gyventojų skaičius išaugs iki daugiau kaip
9 mlrd., o Užsachario Afrikos gyventojų skaičius padidės
daugiau nei dvigubai. Iki 2050 m. Afrikoje ir Azijoje gyvens beveik
80 proc. pasaulio gyventojų. Prognozuojama, kad labiausiai išaugs
besivystančių šalių gyventojų vidutinis amžius, o tai
turės poveikio sveikatos priežiūros paslaugoms ir pensijoms, taip pat
mokestinėms pajamoms. Tokiomis aplinkybėmis imamasi
veiksmų po konferencijos Rio+20 ir vyksta pasirengimas specialiam
renginiui, kuriame bus apžvelgta TVT įgyvendinimo pažanga. Turime
nepamiršti, kad šie uždaviniai yra tarpusavyje susiję ir turi būti
sprendžiami nuosekliai ir visapusiškai, taip pat atsižvelgiant į kitus
tarptautinius procesus, kaip antai derybas klimato kaitos ir biologinės
įvairovės srityse. 3. Atsižvelgti į TVT įgyvendinimo
pažangą ir konferencijos Rio+20 laimėjimus 3.1. TVT įgyvendinimo pažanga
ES ir toliau pasiryžusi dėti visas
pastangas, kad TVT būtų įgyvendinti iki 2015 m., remiantis
Pokyčių darbotvarkėje[2]
ir Europos konsensuse dėl vystymosi[3] numatyta programa. Tūkstantmečio vystymosi tikslai –
tai pagrindinis pasaulinis susitarimas panaikinti skurdą ir skatinti
žmogaus socialinę raidą. Per pastarąjį dešimtmetį TVT
buvo vertinga priemonė, padėjusi labiau informuoti visuomenę,
stiprinti politinę valią ir sutelkti išteklius, kad būtų
panaikintas skurdas. Padaryta didelė pažanga: ·
Pasaulio banko duomenimis, žmonių,
pragyvenančių už mažiau kaip 1,25 USD per dieną (2005 m.
kainomis), dalis sumažėjo nuo 43 proc. 1990 m. iki 22 proc.
2008 m. Tikėtina, kad tikslas perpus sumažinti ypač dideliame
skurde gyvenančių žmonių skaičių buvo pasiektas
2010 m. ·
Tikslas perpus sumažinti gyventojų,
neturinčių galimybės gauti kokybiško geriamojo vandens,
skaičių pasauliniu mastu buvo pasiektas 2010 m.: nuo
1990 m. iki 2010 m. tokia galimybė suteikta daugiau nei
2 mlrd. žmonių. ·
Pradinių mokyklų lankymo lygis
vidutiniškai išaugo 89 proc., o mergaičių ir berniukų
mokyklos lankymo rodikliai dabar yra beveik vienodi. ·
Labai sumažėjo vaikų mirtingumas dėl
ligų arba nepakankamos mitybos. ·
ŽIV infekcijų pasauliniu mastu ir toliau
mažės, labai pagerėjo galimybės gauti antiretrovirusinių
vaistų. Pasaulinė vystymosi partnerystė
papildė šalių pastangas įgyvendinti TVT. Nuo 2000 m.
pasaulinė oficiali parama vystymuisi (OPV) kasmet didėjo beveik
70 proc. ir jos vertė buvo 96 mlrd. EUR, o mažiausiai
išsivysčiusioms šalims (MIŠ) skiriamos OPV dalis padidėjo daugiau nei
dvigubai. ES ir jos valstybės narės kartu teikia daugiausia paramos:
kasmet skiriama 53 mlrd. EUR OPV (2011 m.), arba daugiau kaip
pusė visos OPV. Įgyvendinant pagalbos ir vystymosi veiksmingumo principus
ir tikslus, taip pat sustiprintas OPV poveikis. Svarbiausias pažangą
lėmęs veiksnys – neįtikėtinas prekybos augimas: nuo
2000 m. iki 2009 m. besivystančių šalių eksporto
apimtis išaugo 80 proc., palyginti su 40 proc. visame pasaulyje. ES
yra svarbiausia besivystančių šalių prekybos partnerė,
pagal iniciatyvą „Viskas, išskyrus ginklus“ visiems MIŠ kilmės
produktams nustačiusi bemuitį ir bekvotį režimą. Be to, ES
finansuojami moksliniai tyrimai, atliekami, pavyzdžiui, pagal Europos ir
besivystančių šalių partnerystę klinikinių tyrimų
srityje, taip pat padėjo siekti TVT. Tačiau įgyvendinant TVT kyla
problemų, visų pirma labai menka pažanga padaryta Užsachario
Afrikoje. 1,3 mlrd. žmonių visame pasaulyje tebeturi labai skurdžias
pajamas. Daugiau nei 850 mln. žmonių neturi pakankamai maisto. Apie 61
mln. vaikų vis dar nelanko mokyklos. Moterys ir toliau diskriminuojamos ir
jų sveikatai, visų pirma motinų sveikatai, seksualinei bei
reprodukcinei sveikatai ir teisėms kyla didelis pavojus. Kas trečia
moteris pasaulyje patiria smurtą ir tai apsunkina pastangas pasiekti TVT.
Maždaug 2,5 mlrd. žmonių neturi galimybės naudotis tinkamomis
sanitarijos priemonėmis ir 780 mln. žmonių vis dar neturi
galimybės naudotis švariu ir saugiu geriamuoju vandeniu. 7 mln.
užsikrėtusių ŽIV arba sergančių AIDS žmonių vis dar
neturi galimybės gydytis. Pasaulyje toli gražu nepasiektas visiško ir
našaus užimtumo bei tinkamo darbo visiems tikslas. Tik 20 proc. pasaulio
gyventojų turi galimybę naudotis tinkama socialine apsauga. Dėl
netvaraus ribotų gamtos išteklių naudojimo ir valdymo ateities
kartų gyvybei ir gerovei kyla pavojus. Be to, rezultatai netolygūs ne tik
skirtingose šalyse – ypač menka TVT įgyvendinimo pažanga padaryta
nestabiliose ir konfliktų paveiktose valstybėse, bet ir šalių
viduje, įskaitant tas šalis, kurios jau turi galimybių užtikrinti
geresnį savo gyventojų gyvenimą ir ateitį. Tačiau bendra padėtis, ypač
atsižvelgiant į besiformuojančios rinkos ekonomikos ir
besivystančių šalių pasiektą technologijų ir
ekonominę pažangą, padarytą nustačius TVT, rodo, kad skurdo
panaikinimo, o ne tik mažinimo tikslas per vienos kartos laikotarpį yra
pasiekiamas. 3.2. Pagrindiniai konferencijos
Rio+20 rezultatai ir prisiimti įsipareigojimai Konferencijoje Rio+20 buvo patvirtinta
pasaulinė bendra vizija dėl ekonominiu, socialiniu ir aplinkos
apsaugos požiūriu tvarios planetos ir dabartinės bei būsimų
kartų ateities ir pabrėžta, kad dar reikia išspręsti daug
uždavinių. Konferencijoje pripažinta, kad ekologiška ekonomika yra viena
iš svarbių priemonių siekiant tvaraus vystymosi ir skurdo
panaikinimo, pradėtas procesas, kad būtų nustatyti visuotiniai
tvaraus vystymosi tikslai (TVvT) ir susitarta imtis veiksmų siekiant
tvaraus vystymosi. Šie veiksmai taip pat padės nustatyti tvaraus vystymosi
tikslus ir ilgainiui taip pat padės juos įgyvendinti. Konferencijoje
Rio+20 taip pat susitarta pertvarkyti tvaraus vystymosi institucinę
struktūrą, sukurti tokį pagrindą, kad būtų imtasi
tolesnių veiksmų po konferencijos ir tobulinamos įgyvendinimo
priemonės. Svarbu, kad ES nedelsdama įgyvendintų Rio de Žaneire
prisiimtus įsipareigojimus, aktyviai dalyvautų šiuose procesuose ir
imtųsi būtinų veiksmų tiek ES, tiek tarptautiniu mastu. 3.3. Įgyvendinimas. Veiksmai
ES ir tarptautiniu lygmeniu ES toliau sieks tvaraus vystymosi ir
įgyvendins konferencijos Rio+20 įsipareigojimus vykdydama visa
apimančią politiką, visų pirma įgyvendindama
pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategiją „Europa 2020“. Ši
strategija, be kita ko, apima tokias sritis kaip efektyvus išteklių
naudojimas, mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomika,
moksliniai tyrimai ir inovacijos, užimtumas, socialinė įtrauktis ir
jaunimas. Strategijos „Europa 2020“, kuri yra grindžiama integraciniu
požiūriu, nustatytu ES tvaraus vystymosi strategijoje, įgyvendinimas
ir reguliari peržiūra turėtų padėti užtikrinti didesnį
nuoseklumą ir į visas ES politikos kryptis įtraukti tris
aspektus, susijusius su tvariu vystymusi. Tvaraus vystymosi tikslų bus
siekiama vykdant įvairias pagrindines politikos kryptis, kurios šiuo metu
formuojamos, įskaitant bendros žemės ūkio ir bendros
žuvininkystės politikos reformą, būsimą
Septintąją aplinkos veiksmų programą, Inovacijų
sąjungą, programą „Horizontas 2020“ ir socialinių
investicijų dokumentų rinkinį. ES nuosekliai palaikė vystomąjį
bendradarbiavimą, kad TVT būtų visiškai įgyvendinti.
Vykdydama išorės veiksmus ir visų pirma įgyvendindama
Pokyčių darbotvarkę, ES ir toliau sieks padėti
besivystančiomis šalims siekti TVT įgyvendinimo pažangos ir tvaraus
vystymosi, ypatingą dėmesį skirdama mažiausiai
išsivysčiusioms šalims ir šalims, kurioms pagalba reikalingiausia. Kita
vertus, būtina imtis tam tikrų veiksmų, kad būtų
įgyvendinti konferencijoje Rio+20 prisiimti įsipareigojimai. Pagrindiniai dabartiniai ES veiksmai, kuriais
siekiama vykdyti konferencijoje Rio+20 prisiimtus įsipareigojimus,
pateikti I priede. 3.4. Tvaraus vystymosi
institucinė struktūra ir įgyvendinimo priemonės Konferencijoje
Rio+20 pradėtas procesas, kad būtų sustiprinta tvaraus vystymosi
institucinė struktūra, įskaitant JT Generalinės
Asamblėjos (JTGA) ir Jungtinių Tautų ekonomikos ir
socialinių reikalų tarybos (ECOSOC) funkcijų stiprinimą.
Svarbus sprendimas buvo sukurti aukšto lygio politinį forumą tvaraus
vystymosi srityje, kuris pakeis JT Tvaraus vystymosi komisiją. Aukšto
lygio politinio forumo funkcija – imtis tolesnių veiksmų,
susijusių su konferencijoje Rio+20 prisiimtais įsipareigojimais, ir
peržiūrėti jų įgyvendinimo pažangą, taip pat stiprinti
mokslo ir politikos sąsają, kuri bus labai svarbi įgyvendinant
tvaraus vystymosi tikslus. Šis forumas turėtų būti tiesiogiai
susietas su ECOSOC, kuri šiuo metu pertvarkoma, ir turėtų reguliariai
vykdyti veiklą aukštesniu politiniu lygmeniu (JTGA). Tokie ryšiai
suteikia galimybę didinti šiuo metu vykstančių TVT
peržiūros proceso ir diskusijų dėl vystymosi laikotarpiu po
2015 m. nuoseklumą. Kitas svarbus
konferencijos Rio+20 rezultatas – tai sprendimas sustiprinti Jungtinių
Tautų aplinkos programą ir jai suteikti aukštesnį statusą,
visų pirma sprendimas dėl visuotinės narystės jos Valdančiojoje
taryboje. Valdančioji taryba neseniai vykusiame posėdyje tai
patvirtino priimdama sprendimą dėl naujų JT aplinkos programos
institucinių priemonių. Sprendimas sukurti JT Aplinkos
asamblėją – tai svarbus žingsnis į priekį, atitinkantis ES
siekius ilgainiui programos pagrindu sukurti JT agentūrą. ES aktyviai
sieks, kad ši pertvarkyta institucinė struktūra tinkamai veiktų.
Prioritetinis tikslas – užtikrinti tinkamą ES dalyvavimą tiek aukšto
lygmens politiniame forume, tiek pertvarkytoje Jungtinių Tautų
aplinkos programoje. Konferencijoje
Rio+20 taip pat nuspręsta skatinti švarias bei ekologiškas technologijas
ir įsteigti tarpvyriausybinį ekspertų komitetą, kuris
pateiktų pasiūlymų dėl tvaraus vystymosi finansavimo
strategijos. Komitetas turi užtikrinti, kad vystymosi proceso finansavimas
būtų nuoseklus, būtų koordinuojami su tuo susiję
veiksmai ir išvengta dubliavimo. ES toliau dalyvaus šiame procese laikydamasi
bendro požiūrio į finansavimą ir kitas įgyvendinimo
priemones, kaip nurodyta toliau. 3.5. Viešos konsultacijos Komisija
rengė įvairias viešas konsultacijas ir dialogus dėl
būsimų skurdo panaikinimo ir tvaraus vystymosi strategijų.
Formuluojant kai kuriuos šiame komunikate pateiktų pasiūlymų
aspektus atsižvelgta į šių viešų konsultacijų rezultatus.
Komisija su visais suinteresuotaisiais subjektais ir pilietine visuomene
aktyviai palaikys dialogą visais šiais klausimais. 4. tvaraus vystymosi ir skurdo panaikinimo
aspektų įtraukimas į visa apimančią programą
laikotarpiu po 2015 m. Tarptautiniu ir JT lygmeniu daug skurdo
panaikinimo ir tvaraus vystymosi veiksmų pagal atskiras kryptis
ėmėsi įvairūs subjektai; vieni rėmėsi
Tūkstantmečio deklaracija, kiti – JT aukščiausiojo lygio
susitikimais tvaraus vystymosi klausimais. Iš tiesų šioms dviem kryptims
visada buvo būdingi bendri elementai; pavyzdžiui, įgyvendinant
septintąjį TVT sprendžiamos aplinkos apsaugos problemos, o siekiant
tvaraus vystymosi prioritetiniu tikslu laikytas skurdo panaikinimas. Siekiant veiksmingai spręsti skurdo
naikinimo ir tvaraus vystymosi uždavinius – pagrindines ir tarpusavyje
susijusias pasaulines problemas, TVT peržiūra ir TvVT nustatymo procesas
turi būti bendrai sujungti ir įtraukti į vieną visa
apimančią programą, turinčią bendrus prioritetinius
uždavinius ir tikslus, kad iki 2030 m. būtų užtikrintas deramas gyvenimas
visiems ir tvari pasaulio ateitis vėlesniu laikotarpiu. 2013 m. rudenį vyksiančiame JT
specialiame renginyje bus apžvelgta Tūkstantmečio vystymosi
tikslų (TVT) įgyvendinimo pažanga, aptariami būdai, kaip pagreitinti
pažangą iki 2015 m., ir kokių veiksmų reikėtų
imtis laikotarpiu po 2015 m. – tikslinių TVT įgyvendinimo
metų. 2013 m. rugsėjo mėn. vyksiančiame pirmame aukšto
lygio politinio forumo, įsteigto konferencijoje Rio+20, posėdyje,
taip pat bus aptariami tolesni veiksmai siekiant vykdyti 2012 m. birželio
mėn. konferencijoje Rio+20 prisiimtus įsipareigojimus. Rio de Žaneire
sukurta Tvaraus vystymosi tikslų atvira darbo grupė taip pat
turės imtis darbo. Į visus šiuos rezultatus bus atsižvelgta priimant
susitarimą dėl visa apimančios programos laikotarpiu po
2015 m. Norėdama išsamiau apsvarstyti tikslus, ES
toliau palaikys atvirą dialogą su visais susijusiais
suinteresuotaisiais subjektais. Taip ES aktyviai prisidės prie TvVT
atviros darbo grupės, kuri JT Generalinei Asamblėjai teiks
rekomendacijas dėl veiksmų, veiklos. Šiame skirsnyje apibūdinama atliekant TVT
peržiūrą įgyta patirtis ir su TvVT nustatymu susijusi veikla,
taip pat per šiuos procesus nustatytų prioritetinių elementų
kategorijos. Trumpai aptariama, kaip šie prioritetiniai elementai
galėtų būti praktiškai sujungti ir įtraukti į
atitinkamus JT procesus. Atsižvelgiant į tai, paskutiniame skyriuje
pateikiami tam tikri svarbiausi visa apimančios programos principai. 4.1. Visa apimančios
programos prioritetiniai elementai Atsižvelgdama į patirtį,
įgytą įgyvendinant TVT, į veiksmus, susijusius su tvariu
vystymusi, kurių imtasi po konferencijos Rio+20, ir į dabartines
tendencijas, ES mano, kad galima nustatyti tam tikrus uždavinius, kurie
būtų sprendžiami vykdant visa apimančią programą
laikotarpiu po 2015 m. Tvari pasaulio aplinka ir skurdo panaikinimas
glaudžiai susiję. Panaikinti skurdo ir užtikrinti deramo gyvenimo visiems
nebus įmanoma, jei drauge nebus užtikrinta tvari pasaulio aplinka, ir
atvirkščiai. Klimato kaita, gaivalinės nelaimės, biologinės
įvairovės nykimas ir vandenynų, gėlo vandens šaltinių,
žemės ir dirvožemio būklės blogėjimas neigiamai veikia
skurdžiausius pasaulio gyventojus. Kad šie uždaviniai būtų
sprendžiami, visa apimančia programa visose šalyse ir tarptautiniu mastu
turi būti aktyviai skatinamas geras valdymas, skaidrumas, socialinė
sanglauda ir didesnių galių suteikimas moterims – svarbūs
veiksniai siekiant tvaraus vystymosi ir skurdo panaikinimo. Kaip susitarta konferencijos Rio+20 baigiamajame
dokumente, atsižvelgiant į skirtingas nacionalines aplinkybes,
pajėgumus, išsivystymo lygį, nacionalinę politiką ir
prioritetus, tvaraus vystymosi tikslai turėtų būti visuotinai
taikomi visoms šalims, turėtų apimti tris tvaraus vystymosi aspektus,
jų turėtų būti nedaug, jie turėtų būti
orientuoti į veiksmus ir lengvai perteikiami. Kaip nurodyta ES
pasiūlymuose, pateiktuose rengiantis konferencijai Rio+20, tvaraus
vystymosi tikslais dėmesys taip pat turėtų būti sutelktas
į išteklius, kurie laikomi viešosiomis gėrybėmis ir
pagrindiniais „gyvenimo ramsčiais“, pavyzdžiui, energijos tiekimas,
vandens ištekliai, aprūpinimo maistu saugumas, vandenynai, tvarus
vartojimas ir gamyba, taip pat socialinė įtrauktis ir deramas darbas.
Tikslai taip pat turėtų būti suderinti su galiojančiais
tarptautiniais susitarimais, pavyzdžiui, tikslais ir uždaviniais, susijusiais
su klimato kaita ir biologine įvairove, taip pat su minimalia socialine
apsauga. Turėtų būti siekiama
orientuotis į tris svarbiausius tvaraus vystymosi tikslus: skurdo
panaikinimą, netausaus vartojimo ir gamybos modelių keitimą,
gamtos išteklių – ekonomikos bei socialinio vystymosi pagrindo –
apsaugą ir valdymą. Tikslai laikotarpiu po 2015 m.
turėtų būti įgyvendinti per tam tikrą laikotarpį
ir turėtų būti siekiama nustatyti veiksnius,
padėsiančius užtikrinti tvarią ateitį: nustačius
bendrą viziją 2050 m., tikslų ir uždavinių
turėtų būti siekiama iki 2030 m. Atsižvelgiant į tai, kad pagrindiniai
programos tikslai turėtų būti tiek skurdo panaikinimas, tiek
tvarus vystymasis, sprendžiant prioritetinius uždavinius turėtų
būti atsižvelgiama į šiuos du tikslus, kaip nurodyta pirmiau.
Remiantis tokiais argumentais, programa galėtų būti
pagrįsta keliais pagrindiniais elementais: užtikrinti būtiną
gyvenimo lygį; skatinti integracinį ir tvarų augimą
lemiančius veiksnius ir užtikrinti tvarų gamtos išteklių
valdymą; drauge skatinant lygybę, nešališkumą ir
teisingumą; taiką ir saugumą. Be to, nors siekiant atsižvelgti
į planetos išgales reikės laikytis integruoto požiūrio, kuris
turės poveikio visiems šiems elementams, ir reikės atsižvelgti į
kai kuriuos šiuos elementus, pagal visą apimančią programą
taip pat reikės numatyti atskirus konkrečius veiksmus. Toks integruotas
požiūris taip pat gali būti laikomas papildomu svarbiu visa
apimančios programos laikotarpiu po 2015 m. elementu. 4.1.1. Būtinas gyvenimo lygis TVT nustatytas žmogaus socialinės raidos
pagrindas, pagal kurį siekiama tokių tikslų kaip minimalios
pajamos, bado panaikinimas, visiškas ir našus užimtumas ir deramas darbas
visiems, galimybė naudotis pradinio ugdymo paslaugomis, pagrindinės
sveikatos priežiūros paslaugos, galimybė gauti vandens ir naudotis
sanitarijos priemonėmis, – svarbiausias deramo gyvenimo pagrindas. Turime imtis veiksmų, kad būtų
įgyvendinti dabartinėje TVT darbotvarkėje nustatyti tikslai,
užpildyti spragas ir įvertinti įgytą patirtį. Pavyzdžiui,
turi būti sprendžiami platesnio masto švietimo ir sveikatos
priežiūros uždaviniai ir įtraukiama socialinė apsauga.
Vertindami bendrus vidurkius nepastebėjome nacionalinių
skirtumų, kuriuos lėmė didelis skurdas, geografinė
padėtis arba atskirtis. Nuo grynai kiekybinių tikslų turime
pereiti prie tikslų, kuriais siekiama kokybės, pavyzdžiui švietimo ir
sveikatos priežiūros srityse. Turi būti nustatyta riba, žemiau kurios
gyvenančių 2030 m. neturėtų likti. Tai standartai, už
kuriuos savo piliečių atžvilgiu atsakingos būtų šalių
vyriausybės. Žmonėms turime suteikti didesnes galias patiems įveikti
skurdą. Siekdami tikslų, kuriais skatinama laikytis pagrindinių
standartų, susijusių su švietimu, mityba, vandens ir oro švara,
padėsime panaikinti badą, pagerinti aprūpinimo maistu
saugumą, sveikatos priežiūrą ir užtikrinti gerovę. Tikslai
taip pat turėtų paskatinti našų užimtumą ir deramą
darbą visiems, įskaitant jaunimą, moteris ir neįgaliuosius,
priklausomai nuo šalių išsivystymo lygio. Priešingai
nei dabartiniai TVT, kurie yra bendro pobūdžio ir už kurių
įgyvendinimą atskiros šalys nelaikomos atsakingomis, tvaraus
vystymosi tikslai turėtų būti taikomi kiekvienai šaliai.
Užtikrinti tarptautiniu mastu sutartų tikslų įgyvendinimo
pažangą turi kiekviena šalis 4.1.2. Integracinį ir tvarų
augimą lemiantys veiksniai Komisijos viešų konsultacijų
rezultatai ir šalių, kurioms pavyko įveikti skurdą, patirtis
rodo, kad labai svarbus vaidmuo tenka pagrindiniams tvarų ir
integracinį augimą lemiantiems veiksniams, visų pirma tiems
veiksniams, kuriais užtikrinamos pagrindinės funkcijos, susijusios su
žmonių socialine raida, skatinamas augimas ir kuriamos tinkamos darbo vietos.
Struktūrinius pokyčius turėtų vykdyti visos šalys,
nepriklausomai nuo jų išsivystymo lygio, kad būtų kuriama rinkai
palanki, atvira ekonomika, kuria skatinamas integracinis ir tvarus augimas,
didinami gamybos pajėgumai ir skatinama privačiojo sektoriaus
plėtra, investicijos, kuriama gerovė, pereinama prie
integracinės ekologiškos ekonomikos ir užtikrinama, kad tai būtų
naudinga visiems gyventojams. Tikslai padėtų skatinti galimybes
siekti labiau integracinio ir tvaraus augimo, remiantis rodikliais, susijusiais
ne vien su BVP. Daugelis šalių šiuos tikslus galėtų pasitelkti,
kad daugiau dėmesio būtų skiriama socialinei sanglaudai, tvariam
žemės ūkiui, žuvininkystei ir akvakultūrai, užtikrinama
geresnė mityba, sprendžiamos vandens trūkumo ir maisto švaistymo
problemos. Kiti tikslai padėtų užtikrinti efektyviu išteklių
naudojimu grindžiamą gamybą, taupyti vandenį, mažinti
atliekų kiekį ir jas perdirbti. Tikslas pereiti prie tvarių,
atsparių miestų modelių padėtų gerinti oro
kokybę, taupyti vandenį, energijos išteklius, sukurti prieinamą
infrastruktūrą, būstus ir transporto sistemas, o tai
padėtų spręsti užimtumo, sveikatos priežiūros, ekonomikos
vystymosi, prisitaikymo prie klimato kaitos padarinių, nelaimių prevencijos
ir pasirengimo joms uždavinius. Kiti svarbūs veiksniai susiję su
tvaria energetika, mokslu ir technologijomis, telekomunikacijų
paslaugomis, finansinėmis paslaugomis ir infrastruktūra, pavyzdžiui,
patekimo į rinkas lengvinimu, taip pat migracija ir judumu. Visiems šiems
aspektams būtina palanki ir stabili aplinka, kad sėkmingai
veiktų verslas, būtų skatinamas verslumas, inovacijos ir našus
užimtumas. Ekonomikos pertvarkymas yra būtinas,
tačiau sudėtingas uždavinys: jį sprendžiant reikės
milijardinių investicijų[4].
Tačiau remiantis šalių, kurios padarė didelę pažangą
teikdamos tokias paslaugas savo piliečiams, patirtimi, ir atsižvelgiant
į neseniai įgyvendintas pasaulines iniciatyvas, pvz., iniciatyvą
„Tvari energija visiems“ ir Mitybos gerinimo iniciatyvą, matyti, kad
laikantis tokio požiūrio galima pasiekti daug žadančių
rezultatų, kuriais užtikrinamas spartus augimas ir investicijos. 4.1.3. Tvarus gamtos išteklių
valdymas Tvarus gamtos išteklių valdymas ir
naudojimas – labai svarbus veiksnys, skatinantis ekonomikos augimą ir
užimtumą, ypač tokiuose pirminės gamybos sektoriuose kaip
žemės ūkis, žuvininkystė ir miškininkystė, arba
paslaugų sektoriuje, pvz., turizmo sektoriuje. 70 proc. pasaulio
skurdžiausių gyventojų gyvena kaimo vietovėse ir jų
išlikimas ir gerovė tiesiogiai priklauso nuo biologinės
įvairovės ir ekosistemos funkcijų, o dėl menkų
išteklių ir klimato kaitos keliamų pavojų jie tampa dar
pažeidžiamesni. Geras gamtos išteklių valdymas, pagrįstas skaidrumo,
atskaitomybės ir gero valdymo principais, yra labai svarbus veiksnys
naikinant skurdą ir skatinant vystymąsi, kad būtų pereita
prie integracinės ekologiškos ekonomikos. Reikia imtis veiksmų, kad
įmonės būtų skatinamos teikti tvarumo ataskaitas, nes tai
padėtų skatinti įvairias įmones elgtis atsakingai. Tikslai
pereiti prie modelių, kuriuos taikant neblogėja žemės
būklė, paskatintų ekonomikos augimą, biologinės
įvairovės apsaugą, tvarų miškų valdymą, klimato
kaitos švelninimą ir prisitaikymą prie padarinių, padėtų
sustiprinti aprūpinimo maistu saugumą, drauge būtų gerinama
dirvožemio kokybė, mažinama erozija, didinamas atsparumas gamtiniams
pavojams ir stabdomas žemės užėmimas. Atsižvelgiant į
vandenynų svarbą pasauliui, vandenynų ir jų ekosistemų
apsauga ir būklės atstatymas siekiant tvarių pragyvenimo
šaltinių tikslų turėtų būti laikomas visuotiniu
uždaviniu, nes padėtų išsaugoti žuvų išteklius, kad
būtų užtikrintas aprūpinimo maistu saugumas, taip pat sumažinti
didelius pavojus, kaip antai jūrų taršą šiukšlėmis. Kad šie uždaviniai būtų išspręsti,
kiekviena šalis turėtų imtis iniciatyvos tvariai valdyti savo
išteklius ir sukurti atviras bei skaidrias valdymo struktūras, kad
būtų užtikrinta, jog ištekliai būtų naudojami laikantis
tvarumo ir nešališkumo principų ir kad tai būtų naudinga jų
piliečiams. Kiekviena šalis turėtų prisiimti
įsipareigojimą užtikrinti, kad ištekliai būtų naudojami
nekenkiant aplinkai ir kad būtų tausojami tokie ištekliai kaip
žemė, miškai, upės ir vandenynai, kad jais taip pat galėtų
naudoti ateities kartos. Riboti ištekliai, kaip antai mineraliniai ištekliai ir
požeminis vanduo, turi būti naudojami atsakingai ir siekiant didžiausios
naudos visiems gyventojams, tiek išteklių naudojimo komerciniais tikslais,
jų išeikvojimo lygmenio ir gautų pajamų naudojimo požiūriu.
Ekonomiškai naudinga ir svarbu, kad laipsniškai būtų panaikintos
ribotų išteklių, kaip antai iškastinio kuro, naudojimo subsidijos,
nes taip skatinama išteklius naudoti efektyviai. Valstybės taip pat
turėtų glaudžiau bendradarbiauti valdydamos nacionalinei
jurisdikcijai nepriklausančiose teritorijose esančius bendrus
išteklius, pavyzdžiui, žuvų išteklius ir jūrų biologinę
įvairovę. Integruoto požiūrio reikės laikytis
siekiant užtikrinti, kad ribojant išteklių naudojimą vienoje
teritorijoje papildomas spaudimas nebūtų daromas kitoje teritorijoje.
Būsima darbotvarke visos šalys turėtų būti įpareigotos
ateityje tvariai valdyti ir naudoti savo gamtos išteklius; į ją taip
pat turėtų būti įtraukti tokie klausimai kaip skaidrumas,
pajamų optimizavimas, valdymo teisių apsauga, atsparumas[5], įskaitant atsparumą
gaivalinėms nelaimėms, ir aplinkos apsauga. Tarptautinė
bendruomenė šiose srityse turi dėti bendras pastangas. Visų
pirma turi būti užtikrinta, kad privačios ir valstybinės
bendrovės būtų atskaitingos ir laikytųsi aukštų
skaidrumo ir gero valdymo standartų. Formuojant mažo anglies dioksido
kiekio ir efektyviu išteklių naudojimu pagrįstą ekonomiką,
taip pat reikės imtis veiksmų ir įgyti konkrečių
įgūdžių, kurių prireiks ateityje. 4.1.4. Lygybė, nešališkumas ir
teisingumas Visų žmonių gerovės ir orumo
tikslai yra įtvirtinti Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje
ir Tūkstantmečio deklaracijoje, kuriose taip pat aiškiai pripažinti
žmogaus teisių, gero valdymo ir tvaraus vystymosi ryšiai. Visa tai ir
įsipareigojimas laikytis bendrų pagrindinių vertybių buvo
dar kartą patvirtinta 2010 m. aukščiausiojo lygio susitikime TVT
klausimais ir 2012 m. konferencijoje Rio+20. Teisingumo ir nešališkumo, žmogaus
teisių, demokratijos ir kiti gero valdymo aspektai svarbūs ne tik
siekiant vystymosi tikslų, susijusių su pajamomis, švietimu,
sveikatos priežiūra ir kitais pagrindiniais poreikiais. Šie principai
savaime labai svarbūs ir aktualūs visoms šalims. Pastarojo meto
judėjimai Šiaurės Afrikoje ir Artimuosiuose Rytuose parodė,
kokios svarbios yra integracinės politinės sistemos, teisingumas ir
užimtumas, visų pirma jaunimo, ir kad TVT įgyvendinimo pažanga yra
labai svarbi, bet nepakankama. Pasaulinis uždavinys ateinančiais metais ir
toliau bus valdymas. Svarbu, kad šie klausimai būtų
įtraukti į naująją visa apimančią programą
laikotarpiu po 2015 m. Moterų vaidmuo ypač svarbus siekiant
paskatinti tvarų vystymąsi; būtina šalinti visų
rūšių vienodo dalyvavimo kliūtis. Programoje ypatingas
dėmesys turėtų būti skirtas perėjimui prie
teisėmis pagrįsto požiūrio į vystymąsi, nelygybės
mažinimui, moterų ir mergaičių teisių ir lyčių
lygybės skatinimui ir apsaugai, skaidrumui ir kovai su korupcija. Ji taip
pat turėtų apimti ir pagrindinius su nešališkumu susijusius
klausimus. Siekiant spręsti šį uždavinį, tikslais ir siekiais
turėtų būti skatinami veiksmai, kuriais kuo daugiau
gyventojų būtų suteikiamos minimalios socialinės garantijos
ir užtikrinamas jų taikymas. 4.1.5. Taika ir saugumas Dėl fizinio nesaugumo, didelės
nelygybės, valdymo problemų ir prastų institucinių
gebėjimų arba jų nebuvimo labai sunku užtikrinti, kad
būtų daroma tvari pažanga laikantis svarbiausių TVT
kriterijų, susijusių su skurdu, sveikatos priežiūra, švietimu
arba sanitarijos priemonėmis. Todėl labai svarbu šalinti tokias
sąlygas lėmusias pagrindines priežastis ir imtis prevencinių
veiksmų. Tačiau ši darbotvarkė skirta ne vien
nestabilioms valstybėms, nes daug kitų šalių taip pat
kenčia dėl nesaugumo ir smurto sukeliamų problemų.
Neteisėta prekyba, tarptautinis terorizmas, nusikaltėlių tinklai
ir gaujų smurtas kelia pavojų piliečių saugumui ir mažina
galimybes užtikrinti deramą gyvenimą, ypač moterų ir
vaikų. Sprendžiant taikos ir saugumo klausimus pagal
visa apimančią programą laikotarpiu po 2015 m.
turėtų būti remiamasi pažanga, kurią kai kurios nestabilios
valstybės ir EBPO šalys, ES, JT ir Plėtros bankai jau padarė
Pusane 2011 m. lapkričio mėn. Turėtų būti
remiamasi Nauju susitarimu dėl bendradarbiavimo su nestabiliomis valstybėmis,
kuriame išdėstyti sutarti taikos stiprinimo ir valstybės kūrimo
tikslai. 5. Naujos visa apimančios programos
laikotarpiu po 2015 m. rengimas 5.1. Krypčių jungimas
siekiant spręsti ateities uždavinius Skurdo naikinimas ir tvaraus klestėjimo
bei gerovės užtikrinimas tebėra svarbiausi ateities uždaviniai. Kad
šie uždaviniai būtų tinkamai išspręsti, būtina juos
spręsti bendrai pagal naująją visa apimančią
sistemą, visuotinai ir tiesiogiai taikomą visoms šalims, kartu
pripažįstant, kad skirtingos šalys yra nevienodai paveiktos ir kad
pasaulinių tikslų jos sieks skirtingomis priemonėmis ir jų
rezultatai skirsis. Nors daugelyje šalių mažės nuo didelio skurdo
kenčiančių gyventojų dalis, daugiausia dėmesio turi
būti skirta tam, kad procesas būtų negrįžtamas.
Netvarūs dabartinio ekonomikos vystymosi modeliai, darantys poveikį
aplinkai ir gamtos išteklių bazei, tebėra būdingi daugiausia
išsivysčiusioms šalims ir vis labiau besiformuojančios rinkos
ekonomikos šalims, o neigiamas poveikis daromas ir mažiausiai
išsivysčiusioms šalims. Socialinė atskirtis ir nelygybė, nedarbas,
mažų socialinių garantijų darbas ir silpna socialinė
apsauga taip pat turi tiesioginio poveikio skurdui ir tvariam vystymuisi. Nustatant būsimą programą reikėtų remtis
Tūkstantmečio deklaracija, kuri tebėra aktuali. Remiantis
tolesniais veiksmais po konferencijos Rio+20, TVT peržiūros ir kitais
atitinkamais tarptautiniais procesais, būsimoje visa apimančioje
programoje turėtų būti nurodytos skurdo panaikinimo ir visų
žmonių klestėjimo ir gerovės užtikrinimo priemonės,
daugiausia dėmesio skiriant integracinį ir tvarų augimą
lemiantiems veiksniams, atsižvelgiant į planetos išgales. Ši programa
turėtų apimti šiuos tris tvaraus vystymosi aspektus: ekonominį,
socialinį ir aplinkos apsaugos. Joje turėtų būti nustatyta
visų šalių prisiimama atsakomybė. Pagrindinis naujosios visa apimančios
programos tikslas turėtų būti siekis užtikrinti, kad iki
2030 m. visi žmonės gyventų deramai. Drauge turėtų
būti sprendžiama skurdo problema ir nustatyta visuotinė tvaraus
vystymosi vizija, kad būtų užtikrinta dabartinių ir ateities
kartų gerovė. Ankstesnėse dalyse nurodyta, kaip
tarpusavyje susiję procesai JT lygmeniu turėtų padėti
nustatyti visa apimančios programos, kuri reikalinga, kad būtų
įgyvendintas tikslas visiems žmonėms užtikrinti deramą gyvenimą,
sudedamąsias dalis. Galutinis susitarimas turėtų būti
pagrįstas konstruktyvaus bendradarbiavimo su visais suinteresuotaisiais
subjektais ir tarptautiniais partneriais rezultatais. Tačiau ES mano, kad
jau dabar galima nustatyti kelis bendrus principus, kurie turėtų
būti bendrai priimtini. 5.2. Visa apimančios
programos laikotarpiu po 2015 m. principai Komisija siūlo, kad diskusijose dėl
visa apimančios programos laikotarpiu po 2015 m. ES vadovautųsi
toliau nurodytais principais. 5.2.1. Taikymo sritis Programa turėtų būti visuotinai
taikoma ir apimti visas šalis, visoms šalims turėtų būti
nustatyti tikslai, kuriais daugiausia dėmesio skiriama visapusiškam skurdo
panaikinimui, skatinamas visų žmonių klestėjimas ir gerovė,
atsižvelgiant į planetos išgales. ·
Atsižvelgiant į patirtį, įgytą
per Tūkstantmečio vystymosi tikslų peržiūros procesą
ir tvaraus vystymosi tikslų formavimą procesą, siekiant skurdo
panaikinimo ir tvaraus vystymosi, į programą turėtų būti
integruoti trys tvaraus vystymosi aspektai: socialinis, ekonominis ir aplinkos
apsaugos. Tikslais turėtų būti nustatytos minimalios gyvenimo
sąlygos, kurios vėliausiai iki 2030 m. būtų
užtikrintos visiems žmonėms ir kuriomis remiantis būtų daroma
pažanga siekiant klestėjimo ir gerovės, atsižvelgiant į planetos
išgales. ·
Turėtų būti pripažinta, kad skurdas,
klestėjimas ir gerovė negali būti vertinami vien finansiniu
požiūriu, nes tai daugialypiai reiškiniai, atspindintys žmonių
gebėjimą tobulėti ir vystytis. ·
Į programą turėtų būti
integruoti šie aspektai: ·
pagrindinė žmogaus socialinė raida
(remiantis atnaujintais dabartiniais TVT, taip pat atsižvelgiant į tokius
klausimus, kaip socialinė apsauga), ·
tvarų bei integracinį augimą ir
vystymąsi lemiantys veiksniai, būtini siekiant struktūrinių
ekonomikos reformų, užtikrinant gamybinių pajėgumų ir darbo
vietų kūrimą, perėjimą prie integracinės
ekologiškos ekonomikos modelio, kuris padėtų spręsti su klimato
kaita susijusius uždavinius; ·
tvarus gamtos išteklių valdymas. ·
Programa taip pat turėtų būti
siekiama spręsti teisingumo, lygybės ir nešališkumo klausimus, su
žmogaus teisėmis, demokratija ir teisinės valstybės principais,
taip pat didesnių galių suteikimu moterims ir lyčių lygybe
susijusias problemas, kurios yra labai svarbios siekiant integracinio ir
tvaraus vystymosi, taip pat savaime yra svarbios vertybės. Ja taip pat
turėtų būti siekiama spręsti taikos ir saugumo problemas,
remiantis dabartinėmis pastangomis nustatyti taikos ir valstybės
kūrimo tikslus. 5.2.2. Tikslų pobūdis ir
skaičius ·
Tikslų skaičius turėtų
būti ribotas ir jie turėtų būti visuotinai taikomi visoms
šalims, tačiau turėtų būti nustatyti skirtingą
šalių padėtį atitinkantys uždaviniai. Siekiant užtikrinti, kad
tikslai būtų aktualūs šalims ir kad jos prisiimtų
atsakomybę už jų įgyvendinimą, jie turėtų
būti pritaikyti pagal poreikius ir įgyvendinami nacionaliniu
lygmeniu. Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas
nestabilių valstybių poreikiams. ·
Tikslai turėtų būti nustatyti taip,
kad būtų atsižvelgiama į mokslinius ir mokslinių
tyrimų duomenis, taip pat turėtų būti įmanoma įvertinti
tikslų įgyvendinimo ir rodiklių laikymosi pažangą. 5.2.3. Skaidrumas, įgyvendinimas
ir atskaitomybė ·
Atsakomybę siekiant norimų rezultatų
visa pirma turėtų prisiimti pačios šalys. Būtina sutelkti
visus išteklius: vidaus ir tarptautinius, privačiojo ir viešojo
sektorių. Finansavimas ir kitos įgyvendinimo priemonės turi
būti taikomos laikantis visa apimančio ir integruoto požiūrio,
atsižvelgiant į tai, kad įvairių pasaulinių tikslų
įgyvendinimo šaltiniai gali būti tokie patys. ·
Programa turėtų būti parengta ir
įgyvendinama glaudžiai bendradarbiaujant su pilietinės
visuomenės suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant
privatųjį sektorių. ·
Turėtų būti nustatytas tvarkaraštis,
kad būtų galima imtis veiksmų visais lygmenimis, siekiant
įgyvendinti nustatytus tikslus. Tai galėtų būti vizija iki
2050 m., o tikslai ir uždaviniai turėtų būti
įgyvendinti iki 2030 m. ·
Programa turėtų būti grindžiama
individualia šalių atsakomybe imtis veiksmų ir visų šalių
ir suinteresuotųjų subjektų partneryste. Tikslais
turėtų būti skatinamas vyriausybių, pilietinės
visuomenės, įskaitant privačiojo sektoriaus, ir
tarptautinės bendruomenės plačiąja prasme bendradarbiavimas
ir partnerystė. Visos šalys turėtų sąžiningai prisidėti
siekdamos tikslų. Tikslai taip pat turėtų paskatinti didesnę
atskaitomybę. ·
Kuriant programą taip pat turėtų
būti siekiama užtikrinti didesnį nuoseklumą institucijų
lygmeniu. ·
Kad pažanga būtų tinkamai stebima,
turėtų būti stiprinama statistinė bazė. 5.2.4. Nuoseklumas ·
Programa turėtų derėti su
dabartiniais tarptautiniu mastu sutartais tikslais ir uždaviniais, pavyzdžiui,
susijusiais su klimato kaita, biologine įvairove, nelaimių rizikos
mažinimu ir minimalia socialine apsauga. 5.3. Programos įgyvendinimas.
Šalių atsakomybė ir atskaitomybė Atsakomybė už būsimos programos
įgyvendinimą tenka kiekvienai šaliai, į procesą
įtraukiami visi susiję suinteresuotieji subjektai, įskaitant
socialinius partnerius. Pagrindiniai veiksniai, kuriais skatinamas vystymasis,
– visų pirma ir svarbiausia yra pačių šalių pastangos
laikytis tokių principų kaip demokratinis valdymas, teisinė
valstybė, stabilios politinės institucijos, tvirta politika,
viešųjų finansų skaidrumas ir kova su sukčiavimu bei
korupcija. Kad visos šalys pajėgtų įgyvendinti plačius
užmojus, labai svarbu sutelkti vidaus išteklius ir siekti, kad teisės
aktais, mokesčių įstatymais ir institucijų veikla
būtų remiama privačiojo sektoriaus plėtra, investicijos,
tinkamų darbo vietų kūrimas ir eksporto konkurencingumas. Šiomis
aplinkybėmis vidaus reformos yra labai svarbios siekiant, kad ekonomikos
augimas būtų tvarus ir kad tai padėtų veiksmingai
panaikinti skurdą, sumažinti skirtumus ir užtikrinti gerovę visiems.
Tai aktualu visoms šalims, nepriklausomai nuo jų išsivystymo lygio. Nepaisant to, ES pripažįsta, kad kai
kurioms šalims ir toliau bus būtina parama, įskaitant paramą
vystymuisi. Šiomis aplinkybėmis nustatomi efektyvesni ir veiksmingesni
paramos vystymuisi investavimo metodai, kuriuos taikant užtikrinama, kad
teikiant pagalbą būtų skatinamas vystymasis, pritraukiama investicijų,
įskaitant pagal naujus finansavimo metodus, priemones ir mechanizmus,
pvz., mišrų finansavimą. Šis atnaujintas metodas buvo nustatytas ES
„Pokyčių darbotvarkėje“. Pietų šalių savitarpio
bendradarbiavimas gali būti naudinga priemonė siekiant geresnių
vystymosi rezultatų visame pasaulyje. Veiksmingo vystomojo
bendradarbiavimo partnerystės, dėl kurios susitarta 2011 m.
Pusane vykusiame aukšto lygio forume pagalbos veiksmingumo klausimais,
principai turėtų būti taikomi visuotinai. Be pagalbos, politikos suderinamumas vystymosi
labui atlieka svarbų vaidmenį naikinant skurdą ir siekiant
tvaraus vystymosi. Todėl rengiant būsimą programą
turėtų būti nuodugniai atsižvelgta į šių politikos
krypčių vaidmenį. Pavyzdžiui, daugelyje besivystančių
šalių labai išaugo iš prekybos gaunamos pajamos ir jos gali būti
naudojamos kovojant su skurdu. Tikėtina, kad tokios tendencijos išliks
daugelyje besivystančių šalių ir ypač svarbios bus
Užsachario Afrikoje. Kad visa apimančią programą
būtų įmanoma įgyvendinti, drauge reikėtų stengtis
užtikrinti, kad būtų sutelkti ir veiksmingai panaudoti visi
ištekliai, taip pat kad visos šalys prisiimtų įsipareigojimą
laikytis visapusiško požiūrio į šiuos išteklius ir vykdyti
nuoseklią ir deramą politiką. Tikslai ir uždaviniai padės skatinti
privačiojo sektoriaus investicijas. Visos šalys, vadovaudamosi atvirumo ir
skaidrumo principais, turėtų teikti būsimų tikslų
įgyvendinimo pažangos ataskaitas. Įgyvendinimo priemonių ir
finansavimo klausimų pasauliniu lygmeniu atžvilgiu ES turėtų skatinti
laikytis visapusiško ir integruoto požiūrio. Šiuo metu įvairiuose
forumuose vyksta diskusijos dėl veiksmų, susijusių su klimato
kaita, biologine įvairove, vystymusi ir tvariu vystymusi, finansavimo,
nors finansavimo šaltiniai gali būti tie patys. Būtina užtikrinti,
kad vystymosi procesas būtų finansuojamas nuosekliai, koordinuojant
veiksmus ir vengiant jų dubliavimo. 2013 m. viduryje Komisija ketina
parengti komunikatą, kuriame būtų pateikta pasiūlymų dėl
integruoto ES požiūrio į finansavimą ir kitas įgyvendinimo
priemones, susijusias su įvairiais pasauliniais procesais. 6. Tolesni veiksmai ES turi visapusiškai dalyvauti būsimuose
tarptautiniuose procesuose ir JT bei kituose atitinkamuose forumuose pateikti
nuoseklių ir suderintų pasiūlymų. Todėl priėmus šį
komunikatą, 2013 m. pavasarį su Taryba ir Parlamentu
reikėtų surengti diskusijas dėl bendro ES požiūrio, kurio
turėtų būti laikomasi vėlesniais vykstančių
procesų etapais ir kuriuo būtų: ·
užtikrinti visapusiški tolesni veiksmai po
konferencijos Rio+20 ir nustatyta pozicija, kurios ES laikytųsi JT tvaraus
vystymosi tikslų atviroje darbo grupėje, kuri reguliariai teiks
ataskaitas JT Generalinei Asamblėjai ir ·
prisidedama rengiantis 2013 m. rudenį
vyksiančiam JT Generalinės Asamblėjos specialiam renginiui
dėl TVT, taip pat rengiant Generalinio Sekretoriaus ataskaitą ir JT
aukšto lygio grupės ataskaitą dėl darbotvarkės laikotarpiu
po 2015 m., taip pat rengiantis pirmam aukšto lygio politinio forumo
posėdžiui. ES turėtų prisidėti rengiant
visą apimančią programą laikotarpiu po 2015 m.
Diskusijos atsižvelgiant į pirmiau nurodytas gaires turėtų
padėti ES priimti bendrą poziciją dėl to, kaip tvaraus
vystymosi tikslų nustatymo ir TVT peržiūros procesai galėtų
būti sujungti ir integruoti į vieną procesą, kad tokia visa
apimanti programa būtų tinkamai įgyvendinta. Šiuo požiūriu
ES taip pat turėtų dėti visas pastangas, kad su visais
partneriais ir suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant su
trečiosiomis šalimis palaikomus politinius dialogus, būtų
plėtojamas konstruktyvus dialogas, siekiant bendro susitarimo. I PRIEDAS Pagrindiniai dabartiniai ir būsimi ES
ir tarptautinio masto veiksmai, kuriais siekiama laikytis konferencijoje Rio+20
prisiimtų įsipareigojimų Sritis || ES masto veiksmai || Tarptautinio masto veiksmai Vanduo ir sanitarinės priemonės || Didinti vandens naudojimo efektyvumą ir gerinti kokybę laikantis Europos vandens išteklių išsaugojimo metmenų || Atsižvelgiant į Pokyčių darbotvarkę ir laikantis tarptautinių įsipareigojimų užtikrinti geresnes galimybes naudotis geriamuoju vandeniu ir sanitarinėmis priemonėmis, gerinti vandens kokybę ir mažinti taršą; lengvinti politinius dialogus bendrų vandens išteklių klausimais ir imtis su vandeniu susijusių veiksmų siekiant tvaraus ekonomikos augimo Energetika, klimato kaita || Didinti išteklių naudojimo efektyvumą ir atsinaujinančių energijos išteklių dalį, sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį: – įgyvendinant klimato kaitos ir energetikos dokumentų rinkinį ir Konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. planą – vykdant klimato ir energetikos politiką laikotarpiu iki 2030 m. – įgyvendinant Energijos vartojimo efektyvumo direktyvą – atsižvelgiant į pateiktus pasiūlymus dėl teisės aktų, kuriais ribojamas anglies dioksido išmetimas iš automobilių ir lengvųjų krovininių transporto priemonių, ir dėl fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo || Tarptautiniai kovos su klimato kaita veiksmai, remiantis Durbano efektyvesnių veiksmų platforma ir Jungtinių Tautų bendrąja klimato kaitos konvencija Tarptautinė klimato kaitos padarinių švelninimo partnerystė ir Tarptautinės bendradarbiavimo iniciatyvos Tarptautinė atsinaujinančiosios energijos agentūra (IRENA): atsinaujinančios energijos naudojimas visame pasaulyje Pasaulinis energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančios energijos fondas Pasaulinis kovos su klimato kaita aljansas (PKKKA) Iniciatyva „Tvari energija visiems“ AKR ir ES energetikos priemonė ir Afrikos ir ES bendradarbiavimo atsinaujinančiosios energijos srityje programa Biologinė įvairovė, miškai, žemė || ES biologinės įvairovės strategija iki 2020 m., biologinės įvairovės ir ekosistemų funkcijų vertinimas Miškams skirtas veiksmų planas; Miškininkystės strategijos peržiūra Parengti komunikatą „Žemė – tai ištekliai“ Skaitmeninis saugomų teritorijų stebėjimo tinklas, priklausantis Pasaulinei Žemės stebėjimo sistemų sistemai || Biologinės įvairovės konvencijos strateginis planas ir jo 20 Aichi tikslų Remti Ekosistemų ir biologinės įvairovės ekonomiką ir vertybių apskaitos bei ekosistemų funkcijų vertinimą (WAVES) Įgyvendinti teminę aplinkos ir tausaus gamtos išteklių valdymo programą Plėsti ir įgyvendinti miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos mediena (FLEGT) iniciatyvą ir prisidėti prie Jungtinių Tautų bendros dėl miškų naikinimo ir nykimo susidarančių išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo besivystančiose šalyse programos Galimybė remiantis Jungtinių Tautų konvencijos dėl kovos su dykumėjimu protokolu ES pripažinti paveiká patiriančia šalimi Pasaulinė dirvožemio partnerystė (su Maisto ir žemės ūkio organizacija) Naujojo Pasaulio dykumėjimo atlaso rengimas remiantis JT aplinkos programa Vandenynai || Jūrų strategijos pagrindai; Integruota jūrų politika, iniciatyvos, kuriomis siekiama spręsti jūrų taršos (be kita ko, ir plastiko atliekomis) problemą Bendra žuvininkystės politika: didžiausias galimas tausios žvejybos laimikis, moksliniais duomenimis grindžiami valdymo planai, nepageidaujamos priegaudos išmetimas į jūrą Jūrų ir pakrančių ekosistemų stebėjimas ir modeliavimas || Regioninės jūrų konvencijos Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos (UNCLOS) įgyvendinimo susitarimas dėl jūrų biologinės įvairovės, esančios nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiose zonose, apsaugos ir tausojančio naudojimo Neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba Tolesni veiksmai dėl Honolulu įsipareigojimų, susijusių su jūros šiukšlinimu Atliekos, cheminės medžiagos || Efektyvaus išteklių naudojimo veiksmų planas ir ES atliekų teisės aktai, REACH įgyvendinimas || Tarptautinės atliekų politikos (elektros ir elektroninės įrangos atliekos, pavojingų medžiagų naudojimo apribojimas) plėtojimas Bazelio, Stokholmo ir Roterdamo konvencijų įgyvendinimas; Strateginis požiūris į tarptautinį cheminių medžiagų valdymą Maistas, mityba, žemės ūkis || Parengti komunikatą dėl maisto tvarumo Įgyvendinti finansinių priemonių rinkų direktyvą ir Piktnaudžiavimo rinka direktyvą Pasiūlymai dėl bendros žemės ūkio politikos reformos, įskaitant tvarios žemės ūkio gamybos skatinimą, gamybos pajėgumų ir klimato kaitos problemų sprendimą Europos inovacijų partnerystė „Žemės ūkio produktyvumas ir tvarumas“ Ekologiško maisto ženklinimas || Žemės ūkio rinkos informacinei sistemai teikiami duomenys Žemės ūkio išteklių stebėjimo ir Visuotinės žemės ūkio stebėjimo iniciatyvos (GEO-GLAM) (planetos stebėjimas) įgyvendinimas Laikytis Neprivalomų gairių dėl atsakingo žemės, žuvininkystės ir miškų valdymo ES teminės aprūpinimo maistu saugumo programos priemonė Laikytis rengiamo ES įgyvendinimo plano „ES aprūpinimo maistu ir mitybos saugumo stiprinimo veiksmai. Įsipareigojimų vykdymas“ Parengti komunikatą dėl mitybos Parengti veiksmų planą dėl atsparumo Mitybos gerinimo judėjimas; Naujasis aprūpinimo maistu ir mitybos saugumo aljansas Įgyvendinti Pagalbos maisto srityje konvenciją Mokesčiai, subsidijos || Įgyvendinti Efektyvaus išteklių naudojimo veiksmų plane numatytas atitinkamas priemones || Tolesni su subsidijų reformomis susiję veiksmai vykdant Didžiojo dvidešimtuko (G20) veiklą Ekologiška pramonė ir gyvavimo ciklo sąnaudų apskaita || Įgyvendinti ES pramonės politiką laikotarpiu iki 2020 m.: švarios technologijos, bioekonomika Parengti komunikatą dėl bendrosios ekologiškų produktų rinkos Europos gyvavimo ciklo duomenų bazė || Tarptautinis gyvavimo ciklo duomenų tinklas Tvarus vartojimas ir gamyba, žaliasis viešasis pirkimas || Persvarstyti viešojo pirkimo direktyvą, įskaitant žaliąjį viešąjį pirkimą Priimti Europos aktą dėl prieinamumo || Remti JT aplinkos programos Tvaraus viešojo pirkimo iniciatyvą Remti Tvaraus vartojimo ir gamybos 10 metų bendrosios programos ágyvendinimą Atsparumas || || Įgyvendinti komunikatą „ES požiūris į atsparumą. Per aprūpinimo maistu krizes įgyta patirtis“ ir rengiamą veiksmų planą Įgyvendinti iniciatyvas SHARE ir AGIR Atsparumo temą skatinti aptarti tarptautiniuose forumuose ir plėtojant partnerystės ryšius su tokiomis organizacijoms kaip Maisto ir žemės ūkio organizacija, Tarptautinis žemės ūkio plėtros fondas, Pasaulio maisto programa, JT Tarptautinė nelaimių mažinimo strategija, Pasaulio bankas, ir pilietinės visuomenės organizacijomis Nelaimių rizikos valdymas || Įgyvendinti ES nelaimių prevencijos sistemą Nelaimių rizikos valdymą (prevencija, pasirengimas, reagavimas) ir nelaimių rizikos vertinimą įtraukti į ES ir valstybių narių planus Europos informavimo apie potvynius sistema, Europos sausrų stebėjimo tarnyba Pagal ES finansavimo priemones numatyti apsaugos nuo nelaimių veiksmus || Įgyvendinti Hyogo veiksmų programą ir parengti tolesnę nelaimių rizikos mažinimo programą laikotarpiu po 2015 m. Sutelkti dėmesį į pagrindinius prioritetus, nurodytus ES nelaimių rizikos mažinimo įgyvendinimo plane Remti tarptautines iniciatyvas, pvz., Pasaulio banko valdomą Pasaulinę nelaimių rizikos mažinimo priemonę || || Miestai, turizmas, transportas || Įgyvendinant 7-ąją aplinkosaugos veiksmų programą skatinti ES miestų tvarumą Imtis tvaraus ir prieinamo turizmo skatinimo veiksmų ES kelių eismo sauga, ekologiško kuro direktyva, prieinamo ir tausaus transporto skatinimas || Taikyti miestų tvarumą, atsparumą ir prieinamumą skatinančias priemones Visiškas ir našus užimtumas ir deramas darbas || Strategija „Europa 2020 “: Užimtumo gairės, bendrosios užimtumo ataskaitos, nacionalinės reformų programos, jaunimo užimtumo dokumentų rinkinys, apžvalga „Europos užimtumo ir socialinės tendencijos“ || Remti tarptautinių organizacijų (visų pirma Tarptautinės darbo organizacijos (TDO)) pastangas skatinti laikytis tarptautinių darbo standartų ES palaikant dvišalius santykius ir vykdant vystymosi ir prekybos politiką Tolesni veiksmai po 2012 m. Tarptautinėje darbo konferencijoje priimtos rezoliucijos ir Didžiojo dvidešimtuko parengtos jaunimo užimtumo strategijos Įgyvendinti teminę programą „Investavimas į žmones“, sinergija su atitinkamomis ES teminėmis programomis, pvz., „Nevalstybiniai subjektai, dalyvaujantys vystymosi procese“, „Migracija ir prieglobstis“, „Demokratizacija ir žmogaus teisės“ Socialinė apsauga, socialinė įtrauktis ir kova su skurdu || Įgyvendinant strategiją „Europa 2020“, skatinti mažinti skurdą, socialinę atskirtį ir vykdyti veiksmingesnę socialinę politiką Padėti valstybėms narėms vykdyti struktūrines reformas pagal socialinių investicijų dokumentų rinkinį Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planas. Europos socialinės ir teritorinės sanglaudos bendroji programa 2010–2020 m. Europos strategija dėl negalios || Skatinti socialinę apsaugą, įskaitant minimalią socialinę apsaugą, ir laikytis TDO atsižvelgiant į šalių partnerių planus ir politiką parengtų rekomendacijų; Tarptautiniuose forumuose (TDO, EBPO, Didžiojo dvidešimtuko posėdžiuose, Azijos ir Europos susitikime) toliau remti socialinę apsaugą, įskaitant minimalią socialinę apsaugą, kai įmanoma plėtojant dvišalius santykius su šalimis partnerėmis ir vystomąjį bendradarbiavimą Įgyvendinti komunikate „Socialinė apsauga Europos Sąjungos vystomojo bendradarbiavimo srityje“ nustatytus veiksmus Į ES vystymosi politiką įtraukti aspektus, susijusius su vaiko teisėmis ir čiabuvių tautų teisėmis, socialine įtrauktimi ir neįgaliųjų teisėmis Įgyvendinti Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją Įmonių socialinė atsakomybė || Įgyvendinti su įmonių socialine atsakomybe susijusius veiksmus || Dalyvauti rengiant tarptautinius su įmonių socialine atsakomybe susijusius rekomendacinius dokumentus, skirtus verslo sektoriui ir MVĮ (įsk. TDO, EBPO), ir rengiant JT gaires Sveikata || ES sveikatos strategija Europos sveikatos rodikliai Komunikatas dėl kovos su ŽIV/AIDS Europos Sąjungoje ir kaimyninėse šalyse || Įgyvendinti komunikate „ES vaidmuo sprendžiant visuotinės sveikatos uždavinius“ nustatytas priemones Stiprinti sveikatos priežiūros sistemas, sveikatos saugumą ir politikos nuoseklumą įgyvendinant geografines priemones ir temines programas, kad būtų pasiekta geresnių rezultatų sveikatos priežiūros srityje ir sumažinti sveikatos priežiūros skirtumai Remti Pasaulinį kovos su AIDS, tuberkulioze ir maliarija fondą, Pasaulio vakcinacijos ir imunizacijos aljansą ir Pasaulinę su reprodukcine sveikata susijusių prekių saugumo didinimo programą Europos sveikatos sistemų stebėjimo organizacija Įgyvendinant strategiją „Sveikata 2020“ parengti gerovės rodiklius Švietimas || Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginė programa Dėmesys švietimui ir mokymui įgyvendinant strategiją „Europa 2020“ Europos bendradarbiavimas mokyklų XXI-ame amžiuje srityje || Remiantis Komisijos geografinėmis ir teminėmis programomis skatinti kokybišką švietimą visiems Įgyvendinti Komisijos tarptautinio bendradarbiavimo programas aukštojo mokslo ir mokymo srityje Remti pasaulines iniciatyvas, pvz., Pasaulinės partnerystės švietimo srityje iniciatyvą, ir dialogus politikos klausimais, pvz., Švietimo plėtojimo Afrikoje asociaciją Lyčių lygybė ir didesnių galių suteikimas moterims || Įgyvendinant 2010–2015 m. Lyčių lygybės veiksmų planą integruoti lyčių lygybės ir moterų teisių aspektus Tolesni veiksmai po Pekino veiksmų programos || Su lyčių lygybe ir didesnių galių suteikimu moterims susijusius aspektus įtraukti į ES vystymosi politiką; plėtojant vystomąjį bendradarbiavimą įgyvendinti 2010–2015 m. Lyčių lygybės veiksmų planą; prisidėti rengiant JT programą, kuria būtų stiprinama atskaitomybė už lyčių lygybės priemonių finansavimą Įgyvendinant programą „Investavimas į žmones“, imtis veiksmų, kad moterims būtų suteikta ekonominių galių Įgyvendinti komunikate „Socialinė apsauga Europos Sąjungos vystomojo bendradarbiavimo srityje“ nustatytus veiksmus Teisingumas, žmogaus teisės, pagrindinės laisvės, demokratija, geras valdymas ir teisinė valstybė || Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija Įgyvendinti Orhuso konvenciją || Imtis veiksmų, nustatytų komunikatuose „ES parama tvariems pokyčiams prie demokratijos pereinančiose šalyse“ „ES vystymosi politikos poveikio didinimas“ ir „ES strateginė programa ir veiksmų planas žmogaus teisių ir demokratijos srityje“ Įgyvendinti VBP programą „Vystymosi procese dalyvaujantys nevalstybiniai subjektai ir vietos valdžios institucijos“ Skatinti finansų įstaigas laikytis Orhuso konvencijos, ją taikyti plėtojant vystomąjį bendradarbiavimą ir įgyvendinant prekybos susitarimus Mokslas, technologijos, moksliniai tyrimai ir inovacijos || Įgyvendinant programą „Horizontas 2020“ teikti paramą moksliniams tyrimams tokiose srityse kaip vandens ištekliai, energetika, žemės ūkis, transportas, aplinkos apsauga ir socialiniai mokslai Tvarus vystymasis bus svarbiausias programos „Horizontas 2020 m.“ tikslas, kuriam bus skirta bent 60 proc. bendro biudžeto Įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ pavyzdinę iniciatyvą „Inovacijų Sąjunga“ ir Ekologinių inovacijų veiksmų planą || Stiprinti ES tarptautiná bendradarbiavimą mokslinių tyrimų ir inovacijų srityse Remti Pasaulinę žemės stebėjimo sistemų sistemą Atlikti mokslinius tyrimus pagal 2011–2013 m. teminę aprūpinimo maistu saugumo programą ir bendrą Afrikos ir ES strategiją Statistika || Su BVP susijusių ir kitų rodiklių kūrimas, konsultacijos dėl su statistika susijusių visa apimančios programos aspektų || Bendradarbiauti su tarptautinėmis organizacijomis ir trečiosiomis šalimis, vadovaujant JT Saugumo Tarybai, kad būtų tobulinamas pažangos vertinimas ir užtikrintas palyginamumas Prekyba || || Derėtis dėl nuostatų, susijusių su prekyba ir tvariu vystymusi, ir jas įtraukti į prekybos susitarimus; skatinti panaikinti tarifus ir netarifines kliūtis ekologiškoms prekėms ir paslaugoms visais lygmenimis Toliau remti iniciatyvą „Viskas, išskyrus ginklus“ Toliau teikti pagalbą prekybai II PRIEDAS Viešos
konsultacijos 2012 m. vasarą Komisija surengė
viešas konsultacijas[6].
Jose dalyvavo apie 120 organizacijų, valdžios institucijų ir
pilietinės visuomenės atstovų, įskaitant
privatųjį sektorių ir akademinę bendruomenę. Per
konsultacijas paaiškėjo, kad bendrai sutariama, jog TVT padėjo
suburti daug ir įvairių veikėjų, siekiančių
tų pačių vystymosi tikslų, ir kad TVT buvo naudinga
priemonė, padėjusi geriau informuoti visuomenę, stiprinti
politinę valią ir sutelkti išteklius, kad būtų panaikintas
skurdas, taip pat buvo veiksminga stebėjimo priemonė. Po konsultacijų paaiškėjo, kad
sutampa nuomonės dėl būsimų prioritetų: ·
daugiausia dėmesio skirti kovai su skurdu
laikantis platesnio masto, išsamesnės ir tvarios vystymosi vizijos; ·
integruoti tris tvaraus vystymosi aspektus
(ekonominį, socialinį ir aplinkos apsaugos); ·
užtikrinti, kad programos laikotarpiu po
2015 m. rengimo procesas būtų atviras visiems ir jame aktyviai
dalyvautų neturtingos šalys ir pilietinė visuomenė; ·
sukurti visoms šalims aktualią visuotinę
programą, kurioje būtų nustatyta visų dalyvių
atsakomybė; ·
skatinti ekonomikos augimą ir darbo vietų
kūrimą lemiančius veiksnius, taip pat įtraukti
privatųjį sektorių; ·
tobulinti vystymosi finansavimo priemones ir
didinti politikos suderinamumą vystymosi labui. Be to,
2012 m. spalio mėn. Komisija pradėjo viešas konsultacijas[7] dėl tolesnių
veiksmų po konferencijos Rio+20. EESRK, palaikydamas struktūrinius
dialogus, skatino teikti grįžtamąją informaciją. Per viešas
konsultacijas iš asmenų, valdžios institucijų, įmonių ir
verslo asociacijų, NVO, profesinių sąjungų ir
vartotojų apsaugos grupių gauti daugiau nei 125 atsakymai. Todėl
atsižvelgta į daug pasiūlymų. Daug atsakymų susiję su
tokiais uždaviniais kaip integracinė ekologiška ekonomika, atkreiptas
dėmesys į būtinybę nustatyti ne tik su BVP susijusius
rodiklius, taip pat nurodyta, kad būtina sukurti prekybai palankias sąlygas,
pašalinti aplinkai kenkiančias subsidijas ir nustatyti aplinkosaugos
mokesčius. Respondentai
nurodė, kad tvaraus vystymosi tikslai turėtų būti
susiję su tokiomis sritimis kaip išteklių ir energijos naudojimo
efektyvumas, atliekos ir cheminės medžiagos, biologinė
įvairovė, tvarus vartojimas ir gamyba, vandens ištekliai ir
sanitarijos priemonės, vandenynų apsauga ir žuvininkystė, tvarus
transportas, tvarus žemės ūkis, lyčių lygybė, skurdo
panaikinimas, kova su klimato kaita ir prisitaikymas prie jos, sveikatos
priežiūra ir aprūpinimo maistu saugumas. Respondentai taip pat
pabrėžė, kad svarbu nustatyti aiškius ir ilgalaikius tikslus,
atsižvelgiant į dabartinius uždavinius ir susitarimus. Dėl TvVT ir
TVT tarpusavio ryšio, bendrai sutariama, kad reikėtų sukurti vieną
vystymosi programą laikotarpiu po 2015 m., kuri apimtų ir TVT,
ir TvVT. ES delegacijos trečiosiose šalyse taip
pat vykdė plataus masto informavimo kampaniją. Šalys pateikė
daugiau kaip 50 atsakymų. Daugelis šalių nurodė, kad būtina
nuosekliai ir koordinuotai sujungti TVT ir TvVT. Susijusios konsultacijos – konsultacijos
dėl Efektyvaus išteklių naudojimo veiksmų plano ir dėl
Septintosios aplinkos veiksmų programą. Komisija
glaudžiai bendradarbiavo su pilietine visuomene – prieš konferenciją
Rio+20 surengė viešas konsultacijas; per konferenciją pilietinė
visuomenė taip pat pateikė svarbių pastabų. [1] Mažiausiai išsivysčiusiose šalyse gyvena daugiau
kaip 880 mln. gyventojų (apie 12 proc. pasaulio gyventojų),
tačiau šioms šalims tenka mažiau kaip 2 proc. pasaulio BVP. [2] COM(2011) 637 galutinis. [3] OL C 46, 2006 2 24, p. 1. [4] Pavyzdžiui, Tarptautinės
energetikos agentūros duomenimis, siekiant užtikrinti tvarių
energetinių paslaugų teikimą visiems iki 2030 m., kasmet
pagal įprastos veiklos scenarijų reikės papildomai investuoti
apie 30 mlrd. EUR. Maisto ir žemės ūkio organizacijos
duomenimis, norint išnaikinti badą pasaulyje iki 2025 m., kasmet
žemės ūkiui ir minimalios socialinės apsaugos sistemoms
skiriamas viešąsias išlaidas papildomai būtina padidinti daugiau kaip
50 mlrd. USD. [5] „ES požiūris į atsparumą. Per
aprūpinimo maistu krizes įgyta patirtis“, COM(2012) 586 final. [6] http://ec.europa.eu/europeaid/how/public-consultations/towards_post-2015-development-framework_en.htm. [7] http://ec.europa.eu/environment/consultations/rio20_en.htm.