This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document C:2008:173:FULL
Official Journal of the European Union, C 173, 08 July 2008
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis, C 173, 2008. gada 08. jūlijs
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis, C 173, 2008. gada 08. jūlijs
ISSN 1725-5201 |
||
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 173 |
|
![]() |
||
Izdevums latviešu valodā |
Informācija un paziņojumi |
51. sējums |
Paziņojums Nr. |
Saturs |
Lappuse |
|
II Paziņojumi |
|
|
EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
|
|
Komisija |
|
2008/C 173/01 |
Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5091 — Tech Data/Scribona) ( 1 ) |
|
|
IV Informācija |
|
|
EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
|
|
Komisija |
|
2008/C 173/02 |
||
2008/C 173/03 |
Komisijas paziņojums attiecībā uz Nostādņu par valsts atbalstu kuģu būvei termiņa pagarināšanu ( 1 ) |
|
|
DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
|
2008/C 173/04 |
||
2008/C 173/05 |
Informācija, ko paziņojušas dalībvalstis par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 68/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu mācību atbalstam ( 1 ) |
|
2008/C 173/06 |
Komisijas paziņojums saistībā ar Padomes Direktīvas 87/404/EEK īstenošanu par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz vienkāršām spiedtvertnēm īstenošanu ( 1 ) |
|
|
V Atzinumi |
|
|
PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
|
|
Komisija |
|
2008/C 173/07 |
Valsts atbalsts — Slovākijas Republika — Valsts atbalsts C 12/08 (ex NN 74/07) — Iespējami nelikumīgs valsts atbalsts: Vienošanās starp Bratislavas lidostu un Ryanair — Uzaicinājums iesniegt apsvērumus saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktu ( 1 ) |
|
2008/C 173/08 |
Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5246 — Goldman Sachs/Leg un Westphalian Companies) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru ( 1 ) |
|
|
|
|
(1) Dokuments attiecas uz EEZ |
LV |
|
II Paziņojumi
EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI
Komisija
8.7.2008 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 173/1 |
Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju
(Lieta COMP/M.5091 — Tech Data/Scribona)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2008/C 173/01)
2008. gada 28. aprīlī Komisija nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:
— |
Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu; |
— |
elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32008M5091. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu) |
IV Informācija
EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA
Komisija
8.7.2008 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 173/2 |
Euro maiņas kurss (1)
2008. gada 7. jūlijs
(2008/C 173/02)
1 euro=
|
Valūta |
Maiņas kurss |
USD |
ASV dolārs |
1,5651 |
JPY |
Japānas jēna |
168,47 |
DKK |
Dānijas krona |
7,4572 |
GBP |
Lielbritānijas mārciņa |
0,79630 |
SEK |
Zviedrijas krona |
9,4065 |
CHF |
Šveices franks |
1,6149 |
ISK |
Islandes krona |
120,46 |
NOK |
Norvēģijas krona |
7,9855 |
BGN |
Bulgārijas Ieva |
1,9558 |
CZK |
Čehijas krona |
23,550 |
EEK |
Igaunijas krona |
15,6466 |
HUF |
Ungārijas forints |
232,92 |
LTL |
Lietuvas lits |
3,4528 |
LVL |
Latvijas lats |
0,7039 |
PLN |
Polijas zlots |
3,3110 |
RON |
Rumānijas leja |
3,6026 |
SKK |
Slovākijas krona |
30,245 |
TRY |
Turcijas lira |
1,9224 |
AUD |
Austrālijas dolārs |
1,6363 |
CAD |
Kanādas dolārs |
1,5988 |
HKD |
Hongkongas dolārs |
12,2087 |
NZD |
Jaunzēlandes dolārs |
2,0781 |
SGD |
Singapūras dolārs |
2,1351 |
KRW |
Dienvidkorejas vons |
1 629,66 |
ZAR |
Dienvidāfrikas rands |
12,1202 |
CNY |
Ķīnas juaņa renminbi |
10,7507 |
HRK |
Horvātijas kuna |
7,2420 |
IDR |
Indonēzijas rūpija |
14 415,35 |
MYR |
Malaizijas ringits |
5,1108 |
PHP |
Filipīnu peso |
71,369 |
RUB |
Krievijas rublis |
36,8463 |
THB |
Taizemes bats |
52,658 |
BRL |
Brazīlijas reāls |
2,5168 |
MXN |
Meksikas peso |
16,1565 |
Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.
8.7.2008 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 173/3 |
Komisijas paziņojums attiecībā uz Nostādņu par valsts atbalstu kuģu būvei termiņa pagarināšanu
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2008/C 173/03)
Nostādnes par valsts atbalstu kuģu būvei (1) (“Nostādnes”) ir piemērojamas līdz 2008. gada 31. decembrim.
Komisija ir veikusi Nostādņu piemērošanas rezultātu novērtējumu. Līdz šim gūtā pieredze rāda, ka nav daudz Nostādņu piemērošanas gadījumu. Divi Nostādņu noteikumi, proti, par slēgšanas atbalstu un par nodarbinātības atbalstu, nav tikuši piemēroti. Citi noteikumi, piemēram, par eksporta kredītiem, atbalstu attīstībai un reģionālo atbalstu, šķiet, nav radījuši īpašas piemērošanas problēmas. Turklāt vairāki nesen pieņemti Komisijas lēmumi ir precizējuši, kā Komisija interpretē attiecīgos noteikumus par reģionālo atbalstu (2). Nostādnes ietver noteikumu par atbalstu inovācijai kuģu būves nozarē, kas ir unikāls.
Komisija uzskata par pareizu turpināt piemērot šos nozarei specifiskos valsts atbalsta noteikumus kuģu būvei, lai gūtu lielāku pieredzi to piemērošanā.
Komisija ir veikusi sabiedriskās apspriedes par priekšlikumu pagarināt Nostādņu piemērošanu par trīs gadiem — līdz 2011. gada 31. decembrim. Šis priekšlikums kopumā tika atbalstīts.
Attiecīgi Komisija ir nolēmusi turpināt piemērot Nostādnes līdz 2011. gada 31. decembrim.
(1) OV C 317, 30.12.2003., 11. lpp. Paziņojums, kurā grozījumi izdarīti ar Paziņojumu 2006/C 260/03 (OV C 260, 28.10.2006., 7. lpp.).
(2) Skatīt Komisijas Lēmumu 2007/402/EK (OV L 151, 13.6.2007., 33. lpp.); Komisijas Lēmumu 2007/255/EK (OV L 112, 30.4.2007., 32. lpp.); Komisijas Lēmumu 2007/529/EK (OV L 195, 27.7.2007., 36. lpp.); Komisijas Lēmumu 2007/C 188/01 (OV C 188, 11.8.2007., 1. lpp.).
DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA
8.7.2008 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 173/4 |
Dalībvalstu paziņotās informācijas kopsavilkums par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1857/2006 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 70/2001
(2008/C 173/04)
XA numurs: XA 102/07
Dalībvalsts: Spānija
Reģions: Navarra
Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums: Ayudas a las asociaciones de criadores de ganado de Navarra durante el año 2007
Juridiskais pamats: Orden Foral del Consejero de Agricultura, Ganadería y Alimentación por la que se aprueban las ayudas a las asociaciones de criadores de ganado de Navarra para el año 2007
Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma: EUR 600 000 2007. finanšu gadam.
Atbalsta maksimālā intensitāte: Atbalsts, ar ko sedz līdz 100 % administratīvo izmaksu saistībā ar ciltsgrāmatu ieviešanu un uzturēšanu.
Atbalsts, ar ko sedz līdz 70 % izmaksu par trešo personu vai to vārdā veiktām pārbaudēm, kurās nosaka liellopu ģenētisko kvalitāti vai produktivitāti
Īstenošanas datums:
Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums: No 1.6.2007. līdz 31.12.2013.
Atbalsta mērķis: Segt Navarras liellopu audzētāju asociāciju darbības izmaksas. Regulas (EK) Nr. 1857/2006 16. pants: atbalsts lopkopības nozarei. Attaisnotās izmaksas: ar asociācijas darbību saistītās administratīvās un tehniskās izmaksas asociācijas biedru tehnisko un saimniecisko rezultātu uzlabošanai
Attiecīgā(-s) nozare(-s): Attiecīgā nozare ir dzīvnieku audzēšana, proti, selekcionētu Navarras liellopu audzēšanas uzlabošana
Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:
Gobierno de Navarra. Departamento de Agricultura, Ganadería y Alimentación |
C/Tudela, 20 |
E-21003 Pamplona |
Tīmekļa vietne: www.navarra.es
Cita informācija: —
Pamplonā, 2007. gada 24. aprīlī
XA numurs: XA 149/07
Dalībvalsts: Spānija
Reģions: Navarra
Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums: Ayudas a las inversiones en explotaciones agrarias para la compra de maquinaria realizada por entidades en régimen asociativo durante el periodo 2007-2010
Juridiskais pamats: Orden Foral del Consejero de Agricultura, Ganadería y Alimentación por la que se aprueban las normas que regulan la concesión de ayudas a las inversiones en explotaciones agrarias para la compra de maquinaria realizada por entidades en régimen asociativo durante el periodo 2007-2010 y se aprueba la convocatoria de ayudas para el año 2007
Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma: EUR 350 000
Atbalsta maksimālā intensitāte: Atbalsts, kas nepārsniedz 35 % no ieguldījumu izmaksām jaunas tehnikas iegādei.
Atbalsts, kas nepārsniedz 30 % no ieguldījumu izmaksām lietota īpašuma iegādei.
Īstenošanas datums:
Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums: No 1.8.2007. līdz 31.12.2010.
Atbalsta mērķis:
1) |
Palielināt lauksaimniecības darbību efektivitāti, veicinot lieljaudas lauksaimniecības tehnikas izmantošanu. |
2) |
Veicināt tādas tehnikas izmantošanu, kas aprīkota ar jaunas konstrukcijas dzinējiem un kas ekonomiskāk patērē degvielu. |
3) |
Nodrošināt tādas tehnikas ieviešanu, kas aprīkota ar augstajām tehnoloģijām, ir uzticama un piemērota mūsdienīgas lauksaimniecības vajadzībām. |
4) |
Sniegt atbalstu kooperatīvu integrācijas procesiem lauksaimniecības pārtikas produktu nozarē. Regulas (EK) Nr. 1857/2006 4. pants: ieguldījumi lauku saimniecībās. Attaisnotās izmaksas: izmaksas, kas saistītas ar lauksaimniecības tehnikas iegādi |
Attiecīgā(-ās) nozare(-es): Augkopība
Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:
Gobierno de Navarra. Departamento de Agricultura, Ganadería y Alimentación. |
C/Tudela, 20 |
E-21003 Pamplona (Navarra) |
Tīmekļa vietne: http://www.cfnavarra.es/agricultura/COYUNTURA/AyudasEstado/pdfs/STNO07041 OF.pdf
Cita informācija: —
8.7.2008 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 173/6 |
Informācija, ko paziņojušas dalībvalstis par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 68/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu mācību atbalstam
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2008/C 173/05)
Atbalsta Nr. |
XT 44/08 |
|||
Dalībvalsts |
Vācija |
|||
Reģions |
— |
|||
Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums |
Schulungsprogramm des Deutschen Weinfonds/Deutschen Weininstituts |
|||
Juridiskais pamats |
Schulungsprogramm des Deutschen Weinfonds/Deutschen Weininstituts auf Grundlage des § 37 Abs. 1 Weingesetz |
|||
Pasākuma veids |
Atbalsta shēma |
|||
Budžets |
Plānotie gada izdevumi: EUR 0,5 milj |
|||
Atbalsta maksimālā intensitāte |
Saskaņā ar regulas 4. panta 2.-7. punktu |
|||
Īstenošanas datums |
1.4.2008. |
|||
Atbalsta ilgums |
31.12.2013. |
|||
Mērķis |
Vispārējās mācības; Speciālās mācības |
|||
Tautsaimniecības nozares |
Lauksaimniecība, Citi pakalpojumi |
|||
Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese |
|
8.7.2008 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 173/7 |
Komisijas paziņojums saistībā ar Padomes Direktīvas 87/404/EEK īstenošanu par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz vienkāršām spiedtvertnēm īstenošanu
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(Saskaņoto standartu nosaukumu un numuru publicēšana saskaņā ar direktīvu)
(2008/C 173/06)
ESO (1) |
Saskaņotā standarta numurs un nosaukums (un atsauces dokuments) |
Aizstātā standarta numurs |
Aizstātā standarta atbilstības prezumpcijas beigu datums 1. piezīme |
CEN |
EN 286-1:1998 Vienkāršās nekarsējamās spiedtvertnes, kuras projektētas gaisa vai slāpekļa uzglabāšanai — 1.daļa: Vispārīga pielietojuma spiedtvertnes |
EN 286-1:1991 |
Darbības izbeigšanās datums (31.8.1998.) |
EN 286-1:1998/A1:2002 |
3. Piezīme |
Darbības izbeigšanās datums (31.1.2003.) |
|
EN 286-1:1998/A2:2005 |
3. Piezīme |
Darbības izbeigšanās datums (30.4.2006.) |
|
EN 286-1:1998/AC:2002 |
|
|
|
CEN |
EN 286-2:1992 Vienkāršās spiedtvertnes, kuras netiek karsētas un ir projektētas, lai saturētu gaisu vai slāpekli — 2.daļa: Spiedtvertnes motorizēto transportlīdzekļu un to piekabju bremzēšanai ar gaisu un to palīgsistēmām |
— |
|
EN 286-2:1992/AC:1992 |
|
|
|
CEN |
EN 286-3:1994 Vienkāršās spiedtvertnes, kuras netiek karsētas un ir projektētas, lai saturētu gaisu vai slāpekli — 3.daļa: Tērauda spiedtvertnes, kuras ir projektētas dzelzceļu ritošā sastāva gaisa bremzēšanas iekārtām un pneimatiskajām palīgiekārtām |
— |
|
CEN |
EN 286-4:1994 Vienkāršās spiedtvertnes, kuras netiek karsētas un ir projektētas, lai saturētu gaisu vai slāpekli — 4.daļa: Alumīnija sakausējuma spiedtvertnes, kuras ir projektētas dzelzceļu ritošā sastāva gaisa bremzēšanas iekārtām un pneimatiskajām palīgiekārtām |
— |
|
CEN |
EN 287-1:2004 Metinātāju kvalifikācijas pārbaude — Kausēšanas metināšana — 1.daļa: Tēraudi |
— |
|
EN 287-1:2004/A2:2006 |
3. Piezīme |
Darbības izbeigšanās datums (30.9.2006.) |
|
EN 287-1:2004/AC:2004 |
|
|
|
CEN |
EN 571-1:1997 Nesagraujošie testi — Testēšana ar penetrācijas metodi — 1.daļa: Vispārīgie principi |
— |
|
CEN |
EN 583-1:1998 Nesagraujošie testi — Ultraskaņas pārbaude — 1.daļa: Vispārīgie principi |
— |
|
CEN |
EN 970:1997 Metināto kausēto šuvju nesagraujoša pārbaude — Vizuālā pārbaude |
— |
|
CEN |
EN 1011-1:1998 Metināšana — Rekomendācijas metālisko materiālu metināšanai — 1.daļa: Vispārējie norādījumi loka metināšanai |
— |
|
CEN |
EN 1290:1998 Metināto šuvju nesagraujošā pārbaude — Metināto savienojumu pārbaude ar magnētiskajām daļiņām |
— |
|
CEN |
EN 1330-3:1997 Nesagraujošā testēšana — Terminoloģija — 3.daļa: Termini, kurus lieto rūpnieciskajā radiogrāfiskajā testēšanā |
— |
|
CEN |
EN 1714:1997 Metināto šuvju nesagraujošā pārbaude — Metināto savienojumu ultraskaņas pārbaude |
— |
|
CEN |
EN 10207:2005 Tēraudi vienkāršām spiedtvertnēm — Piegādes tehniskās prasības loksnēm, sloksnēm un stieņiem |
— |
|
CEN |
EN 12062:1997 Metināto šuvju nesagraujošā pārbaude — Vispārīgie noteikumi metāliskiem materiāliem |
— |
|
CEN |
EN ISO 15614-1:2004 Metālisko materiālu metināšanas procesu specifikācija un novērtējums — Metināšanas procedūru tests — 1.daļa: Tēraudu lokmetināšana un gāzmetināšana un niķeļa un niķeļa sakausējumu lokmetināšana (ISO 15614-1:2004) |
— |
|
EN ISO 15614-1:2004/A1:2008 |
3. Piezīme |
31.8.2008. |
|
CEN |
EN ISO 15614-2:2005 Metināšanas procedūru specifikācija un novērtējums metāliskiem materiāliem — Metināšanas procedūras tests — 2.daļa: Alumīnija un tā sakausējumu lokmetināšana (ISO 15614-2:2005) |
— |
|
1. piezīme |
Parasti atbilstības prezumpcijas beigu datums ir atsaukšanas datums (“dow” — date of withdrawal), ko noteikusi Eiropas Standartizācijas organizācija, bet standartu lietotājiem jāievēro, ka dažos izņēmuma gadījumos var būt citādi. |
3. piezīme |
Grozījumu gadījumā atsauces standarta numurs ir EN CCCCC:YYYY, iepriekšējie grozījumi, ja tādi bijuši, un attiecīgie jaunie grozījumi. Aizstātais standarts (3. aile) ir attiecīgi EN CCCCC:YYYY un tā iepriekšējie grozījumi, ja tādi bijuši, bet bez jaunā grozījuma. Norādītajā datumā aizstātais standarts zaudē atbilstības prezumpciju attiecībā uz direktīvas pamatprasībām. |
PIEZĪME:
— |
Informāciju, kas attiecas uz standartu pieejamību, var iegūt no Eiropas standartizācijas organizācijām vai no valstu standartizācijas organizācijām, kuru saraksts ir pievienots pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 98/34/EK (2), kas grozīta ar Direktīvu 98/48/EK (3). |
— |
Atsauces numuru publikācija “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī” nenozīmē, ka standarti ir pieejami visās Kopienas valodās. |
— |
Ar šo sarakstu aizstāj visus iepriekšējos sarakstus, kas publicēti “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”. Komisija nodrošina šā saraksta atjaunināšanu. |
Sīkāka informācija par saskaņotajiem standartiem Internet tīklā ir atrodama adresē:
http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/
(1) ESO: Eiropas standartizācijas organizācijas:
— |
CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, Tel.(32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cen.eu) |
— |
CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, Tel.(32-2) 519 68 71; fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.eu) |
— |
ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, Tel.(33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.eu) |
(2) OV L 204, 21.7.1998., 37. lpp.
(3) OV L 217, 5.8.1998., 18. lpp.
V Atzinumi
PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU
Komisija
8.7.2008 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 173/9 |
VALSTS ATBALSTS — SLOVĀKIJAS REPUBLIKA
Valsts atbalsts C 12/08 (ex NN 74/07) — Iespējami nelikumīgs valsts atbalsts: Vienošanās starp Bratislavas lidostu un Ryanair
Uzaicinājums iesniegt apsvērumus saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktu
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2008/C 173/07)
Ar vēstuli, kas datēta ar 2008. gada 11. martu un autentiskā valodā ir pievienota šim kopsavilkumam, Komisija informēja Slovākijas Republiku par lēmumu uzsākt EK līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz iepriekšminēto valsts atbalstu/pasākumiem.
Viena mēneša laikā pēc šā kopsavilkuma un pievienotās vēstules publicēšanas ieinteresētās puses par valsts atbalstu, attiecībā uz kuru Komisija uzsāk procedūru, var iesniegt savus apsvērumus, adresējot tos:
European Commission |
Directorate-General for Energy and Transport |
Directorate A — General Affairs and Resources |
Unit A2: Internal Market and Competition |
Rue De Mot 28 |
B-1040 Brussels |
Fakss: (32-2) 296 41 04 |
Šos apsvērumus paziņos Slovākijas Republikai. Ieinteresētā puse, kas iesniedz apsvērumus, var rakstveidā pieprasīt, lai tās identitāte netiktu atklāta, norādot šādas prasības iemeslus.
KOPSAVILKUMS
PROCEDŪRA
Komisija 2006. gada decembrī saņēma sūdzību, kurā bija norādīts par iespējami nelikumīgu valsts atbalstu, ko Slovākijas Republika sniedz Īrijas aviokompānijai Ryanair.
ATBALSTA APRAKSTS
Sūdzības izklāsts
Saskaņā ar sūdzības iesniedzēja un plašsaziņas līdzekļu (1) informāciju Bratislavas lidosta nodrošināja Ryanair, pamatojoties uz iepriekš minēto vienošanos, samazinātas lidostu nodevas jaunajiem regulārajiem un pašreizējiem galamērķiem. Vienošanos noslēdza 2005. gada decembrī, un tā ir spēkā līdz 2016. gadam.
Bratislavas lidosta ir Slovākijas Republikas galvenā starptautiskā lidosta. Lidosta 2006. gadā apkalpoja 1 937 642 pasažierus. Tā darbojas kā akciju sabiedrība Letisko M.R.Štefánika — Airport Bratislava, a.s. (turpmāk tekstā “BTS” vai “lidosta”). BTS akcionāri ir Slovākijas Republikas Transporta, pasta un telekomunikāciju ministrija (34 %) un Slovākijas Republikas Valsts īpašuma fonds (turpmāk tekstā “Valsts īpašuma fonds”) (66 %).
Iespējamās lidostu nodevu atlaides
Saskaņā ar sūdzības iesniedzēja un plašsaziņas līdzekļos (2) publicēto informāciju lidosta sniedz Ryanair visus lidostu pakalpojumus par vienu kompleksu cenu. Šī cena, iespējams, ietver lidmašīnu apkalpošanas un saistītos pakalpojumus, pasažieru pakalpojumus, perona pakalpojumus, slodzes mērīšanu, komunikācijas un ar lidojumu norisi saistītos pakalpojumus, atbalsta pakalpojumus un termināla un infrastruktūras pakalpojumus, par ko Ryanair ir jāmaksā “Pakalpojuma izmaksas”.
Iespējams, ka pakalpojumu izmaksu summa atšķiras atkarībā no tā, vai aviokompānija veic lidojumus uz jaunu galamērķi vai jau esošu galamērķi. Pēc Komisijas rīcībā esošās informācijas, nosakot jaunu regulāru galamērķi, vienošanās drīzāk attiecas uz lidostu nevis uz pilsētu. Kopējā atlaide, kas, iespējams, ir sniegta Ryanair salīdzinājumā ar nodevām AIP pirmajā gadā pēc vienošanās spēkā stāšanās, ir:
— |
EUR […] par reisu (t.i., 48 % atlaide) par jaunajiem regulārajiem galamērķiem un |
— |
EUR […] par reisu (t.i., 31 % atlaide) par esošajiem galamērķiem. |
Šajā atlaidē nav ietverti ieguvumi, kas izriet no stāvvietas maksām, kuras ir ietvertas nolīgtajā pakalpojumu nodevā. Acīmredzami ieviešot jaunas nodevas nākotnē, ko Ryanair maksāt neliks, vēl vairāk palielināsies starpība starp atlaižu tarifu un AIP tarifu.
Slovākijas iestāžu piezīmes
Slovākijas iestādes atzīst, ka pastāv vienošanās starp lidostu un Ryanair. Tomēr tās atsakās sniegt Komisijai informāciju par šīs vienošanās nosacījumiem. Slovākijas iestādes norāda, ka BTS kā lidostas operators darbojas tāpat kā jebkurš cits uzņēmums tirgū, t.i., tas nosaka nodevas par pakalpojumiem, ko sniedz gaisa pārvadātājiem lidostā katram pārvadātājam atsevišķi, uz sarunu pamata, t.i., ar vienošanos starp pusēm un saskaņā ar tās komerciālo politiku. Ministrija neuzskata, ka vienošanās kaut kādā veidā ietekmētu citu gaisa pārvadātāju darbības lidostā.
Slovākijas iestādes norāda, ka šai sakarā Slovākijas Republikas Gaisa satiksmes dienesta publicētie AIP nav vispārēji saistoši tiesību akti un tādēļ nav saistoši BTS, un var sniegt tikai rekomendācijas.
PASĀKUMA NOVĒRTĒJUMS
Valsts resursi
Komisija piezīmē, ka:
— |
fondu kā lielāko BTS akcionāru nodibināja saskaņā ar Slovākijas Republikas Valsts padomes likumu. Slovākijas Republikas Valsts padome apstiprina fonda budžetu. Priekšsēdētāju, priekšsēdētāja vietnieku un pārējos septiņus prezidija (fonda galvenā struktūra) locekļus ieceļ Slovākijas Republikas Valsts padome pēc Slovākijas Republikas valdības vai Slovākijas Republikas Valsts padomes komitejas priekšlikuma. Fonda uzraudzības padomes locekļus arī ieceļ Slovākijas Republikas Valsts padome (3). |
— |
Kā minēts tās Statūtos, ir “savstarpēja sadarbība starp fondu, ministriju, dibinātājiem un valdību attiecībā uz fonda darbībām par uzņēmumu dibināšanu saskaņā ar privatizācijas lēmumiem, kā arī citām darbībām” (4). |
— |
BTS akcionāri 2007. gada 22. oktobrī iecēla pēc Slovākijas Republikas Transporta, pasta un telekomunikāciju ministrijas priekšlikuma jauno BTS valdes priekšsēdētāju. Preses apskatā, kas ir publicēts lidostas tīmekļa vietnē, tiek apgalvots, ka: “Šādu pārmaiņu mērķis pamatā ir palielināt lielāko akcionāru — Slovākijas Republikas Transporta, pasta un telekomunikāciju ministrijas un Slovākijas Republikas Valsts īpašuma fonda — lēmumu pieņemšanas pilnvaras, kā arī atdalīt darbības, kas saistās ar ikdienas lidostas darbību un attīstības procesu pārvaldību” (5). |
— |
Attiecībā uz lidostas darbību šīs ir darbības, kurām ir nozīmīga loma vairākās politikas stratēģijās: transporta politikā, reģionālajā vai valsts tautsaimniecības attīstības politikā, vai pilsētu un valsts plānošanas politikā. Valsts iestādes vispārīgi “piedalās”, kad lidostas vadītājs pieņem lēmumus, kas nosaka šādas infrastruktūras ilgtermiņa attīstību. |
Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija šajā brīdī nevar izslēgt to, ka par lēmumu slēgt vienošanos ir atbildīgas valsts iestādes, un tie ir valsts resursi.
Selektīva ekonomiska priekšrocība
Komisijai ir jāvērtē, vai lidosta, slēdzot vienošanos, ņēmusi vērā rentabilitātes prognozes. Komisija piezīmē, ka:
— |
šķiet, ka vienošanos noslēdza lidostas privatizācijas laikā, īpaši iespējams, ka pēdējā izsoles priekšlikumu iesniegšanas dienā. Veiksmīgākie izsoles dalībnieki ziņoja plašsaziņas līdzekļiem, ka viņi netika par vienošanos informēti (2). Tādēļ, sagatavojot savu privatizācijas piedāvājumu, viņi nebija iekļāvuši vienošanās saistības savos uzņēmuma plānos. Tātad var secināt, ka vienošanās nosacījumi būtu par pamatojumu augstākām privatizācijas cenām, ja tie būtu labvēlīgi lidostai. |
— |
Pie tam atlaižu sistēma, iespējams, nav atkarīga no pasažieru skaita palielināšanās. |
— |
Turklāt 2006. gada pārskatā, kas ir publicēts lidostas tīmekļa vietnē, ir apgalvots, ka: “Uzņēmuma vadība laikā pirms līguma slēgšanas par akciju pārdošanu nebija centusies ilgtermiņā atrisināt to līgumu nopietno ietekmi, kas ir slēgti ar gaisa pārvadātājiem (ar SkyEurope), un bija noslēgusi jaunus līgumus (ar Ryanair), neanalizējot pakalpojumus vai neanalizējot tos no konkurences viedokļa” (6). |
— |
Pie tam Slovākijas plašsaziņas līdzekļi ziņoja, ka Ryanair izteica ļoti negatīvu viedokli par lidostas privatizāciju (7). Daži plašsaziņas līdzekļi norādīja uz iespējamo saikni starp Ryanair negatīvo attieksmi pret privatizāciju un vienošanos ar lidostu. Tas izrādās kā norāde, ka vienošanās bija vienīgi iespējama ar valsts īpašumā esošu lidostu un nebūtu iespējama, ja lidosta piederētu privātīpašniekam. |
Tāpēc Komisijai ir šaubas, vai BTS rīcību virzīja rentabilitātes prognozes. Tādējādi nevar izslēgt, ka vienošanās deva Ryanair priekšrocību, ko tā nebūtu saņēmusi parastos tirgus apstākļos.
Ietekme uz tirdzniecību un konkurenci dalībvalstu starpā
Šajā gadījumā lidostu pakalpojumu sniegšanas tirgus ir atvērts, un tādēļ šis pasākums var ietekmēt konkurenci un tirdzniecību dalībvalstu starpā.
Secinājums
Ņemot vērā iepriekš minēto un tā kā Slovākijas iestādes neiesniedza Komisijai ne vienošanās nosacījumus, ne sīkāku informāciju par apstākļiem, kādos darījumu noslēdza, tā uzskata, pamatojoties uz tās rīcībā esošo informāciju, ka Ryanair guva labumu no valsts atbalsta lidostu nodevu atlaižu veidā, ko tā nebūtu guvusi normālos tirgus apstākļos.
Tādējādi, ja vien Slovākijas iestādes nesniedz ekonomisku līguma pamatojumu vai jebkādu citu informāciju, kas izslēgtu šāda atbalsta esamību Ryanair, Komisijai ir jāvērtē pasākums, lai noteiktu tā saderību ar kopējo tirgu.
PASĀKUMA SADERĪBA AR KOPĒJO TIRGU
Komisija uzskata, ka Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts un Komisijas paziņojums par lidostu finansēšanu un atbalstu darbības uzsākšanai aviokompānijām, kas veic lidojumus no reģionālajām lidostām (turpmāk tekstā “2005. gada vadlīnijas”) (8) ir juridiskais pamats attiecīgā pasākuma saderības novērtēšanai. 2005. gada aviācijas vadlīnijas nosaka vairākus izpildāmus nosacījumus (79. punktā), lai šāda veida atbalsts darbības uzsākšanai būtu saderīgs ar kopējo tirgu. Šajā gadījumā Komisijai īpaši ir šaubas, jo tās rīcībā nav informācijas par vienošanās nosacījumiem attiecībā uz šādiem punktiem:
— |
šķiet, ka atvieglotās lidostu nodevas, iespējams, attiecas uz jaunu lidostu nevis uz jaunu galamērķi. Slovākijas iestādes tiek lūgtas sniegt informāciju par maršrutiem, ko uzskata par “jaunu galamērķi”. Tās tiek arī lūgtas iesniegt maršrutu sarakstu, ko apkalpo citas aviokompānijas no Bratislavas un uz to. |
— |
Šķiet, ka Ryanair piešķirtās atlaides esošajiem galamērķiem paliek spēkā desmit gadus (kas atbilst līguma darbības ilgumam). Paredzēts, ka jaunajiem regulārajiem galamērķiem lidostu nodeva katru gadu palielināsies, lai sešos gados sasniegtu tādu lidostu nodevu līmeni, kāds ir jau esošajiem galamērķiem. Slovākijas iestādes nav iesniegušas informāciju par maršrutu rentabilitāti. |
— |
Nav skaidrs, vai iespējamās lidostu nodevu atlaides attiecas uz papildu izmaksu kompensāciju saistībā ar jauno maršrutu atklāšanu. Pie tam izrādās, ka atlaides arī tiek piemērotas esošajiem galamērķiem. |
— |
Šķiet, ka iespējamais atbalsts nesaskan ar maksimālajiem procentiem un maksimālo atbalsta ilgumu, kas noteikts 79. punkta f) apakšpunktā. |
— |
Šķiet, ka nevienam citam gaisa pārvadātājam nav piedāvātas ne tādas pašas nodevas, ne arī sniegta informācija par vienošanās noslēgšanas procesu. |
— |
Neraugoties uz to, ka Slovākijas iestādes pierāda, ka vienošanās slēgšanas brīdī uzņēmums, kas darbojas lidostā, darbojās kā tirgus investors, tā neiesniedza Komisijai uzņēmējdarbības plānu, norādot attiecīgo maršrutu dzīvotspēju. Slovākijas iestādes nesniedza analīzi, norādot jauno maršrutu ietekmi uz konkurējošajiem maršrutiem. |
— |
Komisijai nav pierādījumu, ka informācija par iespējamo valsts atbalstu maršrutiem uz Bratislavas lidostu un no tās, ir publiski pieejama. Šķiet, ka atbalsta saņēmējs nav izvēlēts atklātā procedūrā. Komisijai nav informācijas par soda mehānismu. |
Tādēļ Komisija šaubās, vai šajā gadījumā ir izpildīti saderīguma nosacījumi, kā noteikti 2005. gada vadlīnijās.
SECINĀJUMS
Ņemot vērā iepriekš veikto saderīguma novērtējumu, Komisija šaubās, vai valsts atbalsta pasākumu var nosaukt par saderīgu ar kopējo tirgu saskaņā ar Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Tādēļ Komisija ir nolēmusi uzsākt procedūru, kas noteikta Līguma 88. panta 2. punktā saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 6. pantu.
Ņemot vērā iepriekšminētos apsvērumus un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 10. pantu, Komisija pieprasa Slovākijas Republikai iesniegt viena mēneša laikā pēc šīs vēstules saņemšanas visus dokumentus, informāciju un datus, kas nepieciešami atbalsta/pasākuma novērtēšanai, un īpaši Bratislavas lidostas vienošanās nosacījumus, kas noslēgta ar pārvadātāju Ryanair. Citādi Komisija pieņems lēmumu, pamatojoties uz tās rīcībā esošo informāciju. Tā lūdz nekavējoties jūsu iestādēm nosūtīt šīs vēstules kopiju atbalsta iespējamajam saņēmējam.
Komisija vēlas atgādināt Slovākijas Republikai, ka EK līguma 88. panta 3. punktam ir apturošs efekts, un vērš jūsu uzmanību uz Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 14. pantu, kas paredz, ka visu nelikumīgo atbalstu var atgūt no saņēmēja.
Komisija brīdina Slovākijas Republiku, ka tā paziņos ieinteresētajām pusēm, publicējot šo vēstuli un tās svarīgāko kopsavilkumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Tā arī paziņos ieinteresētajām pusēm EBTA valstīs, kas ir EEZ nolīguma parakstītājas, publicējot paziņojumu EEZ Pielikumā Eiropas Savienības Oficiālajam Vēstnesim, un paziņos EBTA Uzraudzības iestādei, nosūtot šīs vēstules kopiju. Visas šādas ieinteresētās puses tiks aicinātas iesniegt savus apsvērumus viena mēneša laikā no šādas publikācijas dienas.
VĒSTULES TEKSTS
“1. |
Komisia oznamuje Slovenskej republike, že po preskúmaní informácií o uvedenom opatrení, ktoré poskytli slovenské orgány, sa rozhodla začať konanie stanovené v článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES. |
2. |
Komisia ukladá Slovenskej republike, aby poskytla informácie, o ktoré Komisia požiadala listom z 9. januára 2007, na ktorý, napriek upomienke zo 6. júna 2007, nedostala uspokojivú odpoveď. |
1. POSTUP
3. |
Komisia dostala listom z 11. decembra 2006, ktorý zaevidovala 13. decembra 2006, sťažnosť na údajnú nezákonnú štátnu pomoc, ktorú poskytla Slovenská republika írskej leteckej spoločnosti Ryanair. Sťažnosť bola pôvodne zaevidovaná pod referenčným označením CP22/2007. |
4. |
Komisia požiadala listom z 9. januára 2007 o objasnenia údajnej nezákonnej pomoci, najmä pokiaľ ide o podmienky zmluvy v súvislosti s poplatkami za poskytovanie letiskových služieb uzatvorenej medzi bratislavským letiskom a spoločnosťou Ryanair (ďalej len ‚zmluva‘). Slovenské orgány listom z 3. januára 2007, ktorý Komisia zaevidovala 9. januára 2007, odmietli Komisii poskytnúť podmienky zmluvy. |
5. |
Komisia zaslala listom zo 6. júna 2007 slovenským orgánom upomienku, pričom upriamila ich pozornosť na ustanovenia článku 10 ods. 3 (‚príkaz na poskytnutie informácie‘) a na ustanovenia článku 6 ods. 1 (‚konanie vo veci formálneho zisťovania‘) nariadenia (ES) č. 659/1999 (9). |
6. |
Slovenské orgány listom z 3. júla 2007 požiadali o predĺženie mesačnej lehoty na odpoveď do 15. augusta 2007. Komisia listom z 12. júla 2007 s predĺžením lehoty súhlasila. |
7. |
Slovenské orgány listom zo 17. augusta 2007, ktorý Komisia zaevidovala 21. augusta 2007, potvrdili svoje odmietnutie poskytnúť požadované informácie na základe toho, že Ryanair nesúhlasí so sprístupnením obsahu zmluvy. Slovenské orgány zároveň informovali, že ‚vyvíjajú ďalšie úsilie o bezodkladné zabezpečenie … informácií‘. Komisia dosiaľ žiadne informácie nedostala. |
2. OPIS OPATRENIA
2.1. Úvod
8. |
Na základe informácií, ktoré predložil sťažovateľ a ktoré uviedli médiá (10), bratislavské letisko poskytlo spoločnosti Ryanair na základe uvedenej zmluvy zníženie letiskových poplatkov na nové plánované a existujúce destinácie. Zmluva bola uzatvorená v decembri 2005 a platí do roku 2016. |
2.2. Informácie o bratislavskom letisku
9. |
Bratislavské letisko je hlavným medzinárodným letiskom Slovenskej republiky. V roku 2006 letisko vybavilo 1 937 642 cestujúcich. |
10. |
Prevádzkuje ho akciová spoločnosť Letisko M. R. Štefánika – Airport Bratislava, a.s. (ďalej len ‚BTS‘ alebo ‚letisko‘). Akcionármi BTS sú:
|
11. |
Fond národného majetku je právnickou osobou a bol zriadený v roku 1991 zákonom Slovenskej národnej rady č. 253/1991 Zb. o pôsobnosti orgánov Slovenskej republiky vo veciach prevodov majetku štátu na iné osoby a o Fonde národného majetku Slovenskej republiky (11). Účelom jeho existencie a jeho hlavnou činnosťou je prevod štátneho majetku určeného na privatizáciu na neštátne subjekty. |
12. |
Fond je pod priamym dohľadom Národnej rady Slovenskej republiky, ktorej sa predkladá na schválenie rozpočet Fondu spolu s návrhmi na použitie majetku Fondu v zmysle par. 28 ods. 3 písm. b) zákona, ročná účtovná závierka a výročná správa o činnosti Fondu (12). |
13. |
Proces plánovanej privatizácie letiska sa neukončil. Konzorcium TwoOne pozostávajúce zo subjektov Flughafen Wien AG (prevádzkovateľ viedenského letiska Schwechat), Austrian Raiffeisen Zentralbank a slovenskej skupiny Penta Investments podnikajúcej v oblasti private equity zvíťazilo vo februári 2006 vo výberovom ponukovom konaní na 66-percentný podiel prevádzkovateľa letiska. Transakcia však v polovici augusta 2006 nezískala súhlas Protimonopolného úradu Slovenskej republiky s odôvodnením, že by sa tým vytvoril regionálny monopol a negatívne by to ovplyvnilo ceny a kvalitu služieb na letisku. |
14. |
Za posledné tri roky sa objem cestujúcich na letisku zvýšil o 400 %. Očakáva sa, že za rok 2007 tento počet vzrastie o 20 %. Z týchto dôvodov letisko plánuje rozvoj svojej infraštruktúry s cieľom reagovať na zvýšenie prepravy. |
15. |
Kým projektová štúdia o ‚rozšírení kapacity bratislavského letiska s prihliadnutím na zákony a iné právne predpisy Európskej únie, ako aj na zvýšené bezpečnostné požiadavky Európskej únie‘ bola spolufinancovaná z grantu TEN-T (13), v súčasnosti nie je jasné, z akých zdrojov sa táto plánovaná investícia do infraštruktúry bude financovať. |
2.3. Podmienky zmluvy medzi letiskom a spoločnosťou Ryanair
2.3.1. Informácie, ktoré poskytli sťažovateľ a médiá
16. |
Na základe informácií, ktoré poskytol sťažovateľ a ktoré uverejnili médiá (14), letisko poskytuje spoločnosti Ryanair všetky letiskové služby za cenu v jednom ‚balíku‘. Táto cena údajne zahŕňa vybavenie lietadla (handling) a súvisiace služby, použitie letiska cestujúcimi, služby na vybavovacej ploche, riadenie uloženia nákladu, komunikáciu a letové činnosti, podporné služby, terminálové a infraštruktúrne služby, za ktoré musí Ryanair platiť ‚odplatu za služby‘. |
17. |
Výška odplaty za služby sa údajne líši v závislosti od toho, či letecká spoločnosť prevádzkuje novú plánovanú destináciu alebo existujúcu destináciu. Na základe informácií, ktoré má Komisia, sa zmluva vo vymedzení pojmu nová plánovaná destinácia odvoláva na letisko, a nie na mesto (t. j. let na letisko, na ktoré predtým nelietal iný dopravca, sa bude posudzovať ako nová plánovaná destinácia, a to aj v prípade, ak iný dopravca už prevádzkuje lety do toho istého mesta, ale na iné letisko). |
18. |
Uplatňované odplaty sú údajne výrazne nižšie ako v sadzobníku odplát uverejnenom v leteckej informačnej príručke (ďalej len ‚AIP‘). Sťažovateľ poskytol Komisii sadzobník odplát uverejnený v AIP a platný od decembra 2005 (15):
|
19. |
Ak by sa spoločnosti Ryanair vyrubili odplaty podľa AIP, musela by letisku platiť tieto odplaty (16) na jednu obrátku lietadla:
|
20. |
Celková suma odplát, ktoré by Ryanair musel zaplatiť, by predstavovala približne 3 060 EUR na jednu obrátku lietadla. |
21. |
Podľa sťažovateľa však zmluva údajne poskytuje výrazné zníženie odplát – s daným percentuálnym využitím kapacity lietadla (157 cestujúcich) Ryanair platí letisku celkový poplatok […] (17) EUR na jedného cestujúceho ([…] EUR/157) (odlet + prílet) (18) na novej plánovanej destinácii. |
22. |
Podľa sťažovateľa sa bude táto odplata za služby uplatňovať počas prvých 12 mesiacov trvania zmluvy. Za každý nasledujúci rok sa odplata za služby pre nové plánované destinácie zvýši o […] EUR. Po prvých šiestich rokoch trvania zmluvy sa odplata za služby platná pre nové plánované destinácie bude rovnať odplate za služby platnej pre existujúce destinácie. Odplata za služby pre existujúce destinácie predstavuje údajne […] EUR/na jeden Boeing 737-800 (odlet + prílet). |
23. |
Celkové zľavy poskytnuté spoločnosti Ryanair v porovnaní s odplatami podľa AIP počas prvého roku platnosti zmluvy potom predstavujú:
|
24. |
Táto zľava nezahŕňa výhody vyplývajúce z toho, že odplata za parkovanie lietadla je zahrnutá v dohodnutej odplate za služby. Prípadné zavedenie nových odplát v budúcnosti, ktoré by Ryanair nemusel platiť, by ešte viac zväčšili rozdiel medzi zľavnenou sadzbou a sadzbou podľa AIP. |
2.3.2. Informácie uverejnené na internetovej stránke spoločnosti Ryanair
25. |
Na základe informácií uverejnených na internetovej stránke (www.ryanair.com) sa ukazuje, že Ryanair vyberá od všetkých cestujúcich s odletom z Bratislavy tieto poplatky:
|
26. |
Poplatky sú totožné pre všetkých deväť destinácií, ktoré Ryanair v súčasnosti prevádzkuje do/z Bratislavy – Štokholm (Skavsta), Miláno, Londýn (Stansted), Gerona, Hahn, East Midlands, Dublin, Bristol a Brémy. |
2.3.3. Pripomienky slovenských orgánov
27. |
Slovenské orgány pripúšťajú, že zmluva medzi letiskom a spoločnosťou Ryanair existuje. Odmietajú však poskytnúť Komisii podmienky zmluvy. |
28. |
Po prvé, slovenské orgány argumentujú, že väčšinový akcionár, Fond, nie je orgánom štátnej správy. Po druhé, argumentujú, že ‚zmluva obsahuje dojednania zmluvných strán, podľa ktorých celý obsah zmluvy je prísne dôverný‘ a nemôžu ‚bez súhlasu spoločností BTS a Ryanair detailne odpovedať na otázku týkajúcu sa konkretizácie poplatkov‘ (19). Vo svojom liste zo 17. augusta 2007 objasnili, že podmienky zmluvy nemožno poskytnúť ‚vzhľadom na stanovisko spoločnosti Ryanair, ktorá nesúhlasí so sprístupnením obsahu zmluvy vzhľadom na jej dôvernosť‘. |
29. |
Z týchto dôvodov slovenské orgány odmietli sprístupniť podmienky zmluvy a uvádzajú, že ministerstvu ako akcionárovi spoločnosti BTS ‚nie je známe, že by leteckej spoločnosti Ryanair bola v porovnaní s jej konkurentmi poskytnutá značná zľava pri letiskových poplatkoch na nové plánované a existujúce destinácie pre spoje na bratislavské letisko a z bratislavského letiska‘ (20). |
30. |
Slovenské orgány argumentujú, že BTS sa ako prevádzkovateľ letiska správa ako každý iný podnikateľ na trhu, t. j. odplaty za služby poskytované leteckým prepravcom na letisku určuje vo vzťahu ku každému leteckému prepravcovi individuálne na základe negociácie, t. j. dohodou strán a v súlade so svojou obchodnou politikou. V súvislosti s týmito odplatami nevykonáva ministerstvo, ako menšinový akcionár prevádzkovateľa letiska, voči prevádzkovateľovi letiska žiadnu priamu ani nepriamu regulačnú kompetenciu z pozície verejnej autority. Domnievajú sa, že poskytovanie zliav vo všeobecnosti je vo vzťahu k všetkým leteckým spoločnostiam bežnou praktikou, keďže zľavy ‚motivujú leteckých prepravcov na letisko privádzať vyšší objem pasažierov, čím umožňujú prevádzkovateľovi letiska – BTS, generovať vyššie príjmy, a to jednak z odplát za služby poskytované leteckým prepravcom a jednak z iných komerčných činností BTS na letisku nesúvisiacich s leteckou prepravou a smerujúcich k zatraktívneniu letiska pre cestujúcich, t. j. podpora činností leteckých prepravcov prináša priamo podporu pre rozvoj samotného letiska‘. |
31. |
Slovenské orgány argumentujú, že letecká informačná príručka AIP, ktorú vydávajú Letové prevádzkové služby Slovenskej republiky, nemá v tejto súvislosti povahu všeobecne záväzného právneho predpisu, a preto nie je pre BTS záväzná a môže mať len odporúčajúci charakter. |
32. |
Avšak slovenské orgány tiež uvádzajú, že ministerstvo ako akcionár BTS očakáva prínos zo zmluvy v nasledovnom:
|
33. |
Ministerstvo neočakáva, že by zmluva mala akýkoľvek dosah na prevádzku iných leteckých prepravcov na letisku. |
3. POSÚDENIE
3.1. Existencia pomoci
34. |
V zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES ‚pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná so spoločným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi‘. |
35. |
Kritériá ustanovené v článku 87 ods. 1 sú kumulatívne. Preto na určenie toho, či oznámené opatrenia predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES, musia byť splnené všetky nasledujúce podmienky. Konkrétne, finančná podpora:
|
3.1.1. Štátne zdroje
36. |
Pojem štátna pomoc sa vzťahuje na každú výhodu, ktorá sa udeľuje priamo či nepriamo, je financovaná zo štátnych zdrojov, udeľuje ju samotný štát alebo akýkoľvek sprostredkovateľský subjekt konajúci na základe právomocí, ktoré mu boli zverené. |
37. |
Po prvé, slovenské orgány argumentujú, že FNM nie je orgánom štátnej správy a že Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií je iba menšinovým akcionárom BTS. Zastávajú preto názor, že ‚orgány štátnej správy nie sú priamo zainteresované na zmluvách uzavieraných medzi BTS a leteckými prepravcami‘ (19). |
38. |
Súdny dvor však uviedol, že ‚existencia pravidiel zabezpečujúcich, že verejný orgán zostáva nezávislý od iných orgánov, nespochybňuje samotnú zásadu verejného charakteru tohto orgánu. Právne predpisy Spoločenstva nepripúšťajú, aby samotný fakt vytvorenia samostatných inštitúcií poverených prideľovaním pomoci umožňoval obchádzanie pravidiel štátnej pomoci‘ (21). |
39. |
V súvislosti s charakterom činností Fondu (ktorý vlastní 66 % podiel v BTS) Komisia podotýka, že:
|
40. |
Dá sa preto vyvodiť, že Fond má verejnú povahu a jeho zdroje je možné považovať za verejné zdroje. |
41. |
Po druhé, slovenské orgány argumentujú, že letisko nie je prevádzkované orgánom štátnej správy, ale akciovou spoločnosťou BTS a.s. konajúcou podľa obchodného zákonníka. |
42. |
V rozsudku v prípade Stardust Marine Súdny dvor uviedol, že: ‚samotný fakt, že verejný podnik bol zriadený vo forme kapitálovej spoločnosti v zmysle súkromného práva, sa nemôže, so zreteľom na autonómiu, ktorú by mu táto právna forma mohla zverovať, považovať za dostatočný na to, aby sa vylúčila možnosť, že opatrenie pomoci, ktoré takáto spoločnosť prijme, by bolo pripísateľné štátu‘ (24). |
43. |
Avšak ‚… samotný fakt, že verejný podnik je pod kontrolou štátu, nepostačuje na to, aby sa opatrenia, ktoré tento podnik prijíma, ako napríklad predmetné opatrenia finančnej pomoci, pripisovali štátu. Je tiež potrebné preskúmať, či sa verejné orgány majú považovať za zaangažované akýmkoľvek spôsobom do schvaľovania týchto opatrení …‘ (25). |
44. |
Súdny dvor uviedol, že: ‚pripísateľnosť opatrenia pomoci, ktoré prijal verejný podnik, štátu, možno dedukovať zo súboru ukazovateľov vyplývajúcich z okolností prípadu a z kontextu, v ktorom sa dané opatrenie prijalo‘, ako napríklad: ‚jeho začlenenie do štruktúr verejnej správy, charakter jeho činností a ich vykonávanie na trhu v bežných podmienkach hospodárskej súťaže so súkromnými prevádzkovateľmi, právny štatút podniku (v zmysle jeho podliehania verejnému právu alebo súkromnému právu obchodných spoločností), intenzita dohľadu verejných orgánov nad riadením podniku, alebo akýkoľvek iný ukazovateľ, ktorý by v konkrétnom prípade poukazoval na zaangažovanie verejných orgánov alebo nepravdepodobnosť ich nezaangažovania do prijímania opatrenia, aj so zreteľom na jeho rozsah, obsah alebo podmienky, ktoré obsahuje‘ (26). |
45. |
Pokiaľ ide o činnosť samotnej BTS, Komisia podotýka, že 22. októbra 2007 akcionári BTS vymenovali na návrh Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky nového predsedu predstavenstva BTS. V tlačovej správe uverejnenej na internetovej stránke letiska sa uvádza, že (27): ‚Cieľom týchto zmien je najmä zvýšiť priechodnosť kľúčových rozhodnutí akcionárov – Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií SR (MDPT) a Fondu národného majetku SR (FNM) – ako i oddeliť riadenie bežnej prevádzky letiska od riadenia rozvojových procesov‘. |
46. |
Pokiaľ ide vo všeobecnosti o prevádzku letiska, sú to činnosti, ktoré zohrávajú základnú úlohu vo viacerých politikách: v dopravnej politike, politike regionálneho alebo celoštátneho hospodárskeho rozvoja či politike územného plánovania. Verejné orgány vo všeobecnosti ‚nechýbajú‘, keď manažér letiska prijíma rozhodnutia, ktoré určujú dlhodobý rozvoj takejto infraštruktúry. |
47. |
Na základe týchto skutočností sa zdá, že štát je schopný kontrolovať činnosť BTS. V tomto štádiu preto Komisia nemôže vylúčiť, že rozhodnutie týkajúce sa uzavretia uvedenej zmluvy je pripísateľné verejným orgánom a predstavuje štátne zdroje. |
3.1.2. Selektívna ekonomická výhoda
48. |
V tomto prípade nie je verejné financovanie všeobecným opatrením, keďže je nasmerované jedinému podniku – leteckej spoločnosti Ryanair. Iné letecké spoločnosti prevádzkujúce lety z bratislavského letiska a na bratislavské letisko podľa všetkého nemajú tie isté podmienky. |
49. |
Slovenské orgány argumentujú, že BTS ‚sa správa ako každý iný podnikateľ na trhu, t. j. odplaty za služby poskytované leteckým prepravcom na letisku určuje vo vzťahu ku každému leteckému prepravcovi individuálne na základe negociácie, t. j. dohodou strán a v súlade so svojou obchodnou politikou‘ (28). |
50. |
Komisia preto musí preskúmať, či v tomto konkrétnom prípade bolo správanie BTS a.s. správaním subjektu verejného sektora, alebo správaním investora v trhovej ekonomike. |
Zásada investora v trhovom hospodárstve
51. |
Súdny dvor uviedol vo svojom rozsudku, že: ‚V tejto súvislosti by sa malo zdôrazniť, že podľa ustálenej judikatúry môžu investície verejných orgánov do kapitálu podnikov, nech majú akúkoľvek podobu, predstavovať štátnu pomoc, pokiaľ sú splnené podmienky stanovené v článku 87 (predtým článok 92)‘ (29). |
52. |
V tom istom rozsudku Súdny dvor uviedol, že ‚S cieľom určiť, či majú takéto opatrenia povahu štátnej pomoci, je potrebné posúdiť, či by za podobných okolností súkromný investor, ktorý má veľkosť porovnateľnú s veľkosťou orgánov spravujúcich verejný sektor, mohol poskytnúť kapitál v tejto výške‘. Súdny dvor dodal, že: ‚Je potrebné dodať, že hoci správanie súkromného investora, s ktorým treba porovnať intervenciu verejného investora sledujúceho ciele hospodárskej politiky, nemusí zodpovedať správaniu bežného investora, ktorý umiestňuje svoj kapitál s cieľom realizácie zisku v pomerne krátkom čase, musí zodpovedať aspoň správaniu súkromnej holdingovej spoločnosti alebo súkromnej skupiny podnikov, ktorá sleduje štrukturálnu politiku, či už všeobecnú alebo sektorovú, a riadi sa perspektívou rentability z dlhodobého hľadiska‘ (30). |
53. |
Komisia preto musí preskúmať, či sa v tomto danom prípade správanie bratislavského letiska riadilo perspektívou rentability a či výhoda, ktorú údajne spoločnosť Ryanair využíva, predstavuje výhodu, ktorú by za normálnych trhových podmienok nemohla využívať. |
54. |
Zdá sa, že zmluva bola uzavretá v čase privatizácie letiska, a to údajne v posledný deň lehoty na predkladanie ponúk. Úspešní uchádzači informovali médiá, že neboli o zmluve informovaní (31). Z uvedeného dôvodu počas prípravy svojich ponúk na privatizáciu nezohľadnili vo svojich podnikateľských plánoch záväzky vyplývajúce zo zmluvy. |
55. |
V ročnej správe z roku 2006 uverejnenej na internetovej stránke letiska sa okrem toho uvádza, že: ‚Manažment spoločnosti v období pred ukončením zmluvy o predaji akcií dlhodobo neriešil závažné dopady vyplývajúce zo zmlúv s leteckými spoločnosťami (SkyEurope) a uzatváral nové zmluvy (Ryanair) bez náležitého rozboru služieb, alebo posúdenia ich postavenia z hľadiska súťaže‘ (32). |
56. |
Slovenské médiá okrem toho informovali, že Ryanair zaujal veľmi negatívny postoj k privatizácii letiska (33). Niektoré médiá údajne spájali tento negatívny postoj spoločnosti Ryanair k privatizácii s jeho zmluvou s letiskom. Existujú náznaky, že uzavretie zmluvy bolo možné iba s letiskom v štátnom vlastníctve a nebolo by možné, keby bolo letisko v súkromnom vlastníctve. |
57. |
Samotné slovenské orgány uvádzajú hľadisko ‚ekonomického rozvoja regiónu a možného prílevu investícií‘ a ‚iných sekundárnych a terciárnych ekonomických efektov‘ ako jednu z výhod plynúcich zo zmluvy (pozri odsek 32 rozhodnutia). |
58. |
Komisia preto pochybuje o tom, či sa správanie BTS riadilo perspektívami rentability. Nemožno tak vylúčiť, že uzavretím zmluvy bola spoločnosti Ryanair poskytnutá výhoda, ktorú by za normálnych trhových podmienok nemohla využívať. |
3.1.3. Vplyv na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi
59. |
Ak pomoc, ktorú poskytne členský štát podniku, posilní jeho postavenie v porovnaní s ostatnými podnikmi konkurujúcimi si v obchodovaní v rámci Spoločenstva, takéto podniky sa musia považovať za podniky ovplyvnené touto pomocou. Podľa ustálenej judikatúry (34) na to, aby opatrenie narušilo hospodársku súťaž, stačí, aby príjemca pomoci súťažil s inými podnikmi na trhoch, ktoré sú otvorené hospodárskej súťaži (35). |
60. |
Súbor liberalizačných opatrení známy ako ‚tretí balík‘, ktorý je v platnosti od roku 1993, umožnil všetkým leteckým dopravcom s licenciou Spoločenstva, aby mali od apríla 1997 prístup na vnútorný trh Spoločenstva bez akýchkoľvek obmedzení vrátane tarifných (36). |
61. |
Komisia uviedla v usmerneniach z roku 2005, že ‚Finančná pomoc vyplatená na začatie činnosti poskytuje … leteckej spoločnosti výhody, a môže mať teda za následok porušenie rovnováhy medzi spoločnosťami, pretože príjemcovi pomoci umožňuje znížiť jeho prevádzkové náklady. Pomoc rovnako môže nepriamo narušiť hospodársku súťaž medzi letiskami tým, že podporuje rozvoj určitých letísk a prípadne tým, že nabáda určitú spoločnosť »premiestniť sa« z jedného letiska na druhé letisko a premiestniť linku z letiska Spoločenstva na regionálne letisko. V takomto prípade predstavuje daná pomoc obvykle štátnu pomoc a musí byť oznámená Komisii‘ (odseky 77 a 78). |
62. |
Je preto pravdepodobné, že dané opatrenie má vplyv na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi. |
3.1.4. Záver
63. |
Komisia vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti a vzhľadom na to, že jej slovenské orgány neposkytli podmienky zmluvy, ani podrobné informácie o okolnostiach, za ktorých sa obchod uzatvoril, usúdila na základe informácií, ktoré má k dispozícii, že spoločnosť Ryanair bola zvýhodnená štátnou pomocou v podobe zliav na letiskových poplatkoch, ktoré by jej za normálnych trhových podmienok neboli poskytnuté. |
64. |
Pokiaľ slovenské orgány neposkytnú ekonomické zdôvodnenie zmluvy alebo akékoľvek iné informácie, ktoré by vylučovali poskytnutie takejto pomoci spoločnosti Ryanair, Komisia musí posúdiť opatrenie s cieľom určiť, či je zlučiteľné so spoločným trhom. |
3.2. Právny základ hodnotenia
65. |
Komisia usudzuje, že článok 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES a Oznámenie Komisie týkajúce sa financovania letísk a štátnej pomoci na začatie činnosti pre letecké spoločnosti s odletom z regionálnych letísk (ďalej len ‚usmernenia z roku 2005‘) (37) tvoria právny základ pre posúdenie zlučiteľnosti daného opatrenia. |
3.3. Zlučiteľnosť pomoci
3.3.1. Ciele pomoci na začatie činnosti
66. |
Malé letiská obvykle nemajú taký počet cestujúcich, ktorý je nutný na dosiahnutie kritického objemu a prahu ziskovosti. |
67. |
Aj keď sa určitým regionálnym letiskám môže dariť celkom dobre, pokiaľ im letecké spoločnosti, ktoré plnia záväzok služby vo verejnom záujme, zabezpečujú dostatočný počet cestujúcich, alebo ak štátne orgány uplatňujú programy pomoci sociálnej povahy, letecké spoločnosti uprednostňujú overené a vhodne situované centrálne letiská, ktoré umožňujú rýchle spojenia, majú ustálenú základňu cestujúcich a na ktorých letecké spoločnosti disponujú prevádzkovými intervalmi, ktoré nechcú stratiť. Okrem toho letiskové a letové politiky a investície sústreďovali po dlhé roky dopravu do významných národných metropol. |
68. |
Letecké spoločnosti preto často nie sú pripravené, aby bez náležitých stimulov riskovali otvorenie nových leteckých trás s odletom z neznámych a nevyskúšaných letísk. Z tohto dôvodu Komisia môže akceptovať, aby sa leteckým spoločnostiam za istých podmienok dočasne vyplácala verejná pomoc, ak ich táto pomoc motivuje otvoriť nové dopravné trasy alebo zaviesť nové termíny odletov z regionálnych letísk a prilákať väčší počet cestujúcich, čo by malo v stanovenom časovom horizonte umožniť dosiahnuť prah rentability. Komisia zabezpečí, aby takáto pomoc nezvýhodňovala veľké letiská, ktoré sú už z veľkej časti otvorené medzinárodnej doprave a hospodárskej súťaži (odseky 71 a 74 usmernení z roku 2005). |
69. |
V usmerneniach o letectve z roku 2005 sa stanuje súbor podmienok (v odseku 79), ktoré treba splniť, aby bola pomoc na začatie činnosti považovaná za zlučiteľnú so spoločným trhom podľa článku 87 ods. 3 písm. c). |
3.3.2. Podmienky posúdenia zlučiteľnosti
70. |
Vzhľadom na podmienky stanovené v odseku 79 usmernení z roku 2005 Komisia podotýka, že:
|
71. |
Komisia preto pochybuje o tom, či podmienky zlučiteľnosti stanovené v usmerneniach z roku 2005 boli v danom prípade splnené. |
3.3.3. Záver
72. |
Na základe vyššie uvedeného posúdenia zlučiteľnosti Komisia pochybuje o tom, či možno opatrenie štátnej pomoci vyhlásiť za zlučiteľné so spoločným trhom podľa článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES. |
4. ROZHODNUTIE
Na základe uvedených skutočností sa Komisia rozhodla začať konanie ustanovené v článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES v súlade s článkom 6 nariadenia (ES) č. 659/1999.
V súlade s článkom 10 nariadenia (ES) č. 659/1999, Komisia nariaďuje Slovenskej republike, aby do jedného mesiaca od prijatia tohto listu predložila všetky dokumenty, informácie a údaje potrebné na posúdenie pomoci/opatrenia a najmä:
— |
podmienky zmluvy, ktorú bratislavské letisko uzavrelo s leteckým prepravcom Ryanair, |
— |
štúdie, interné dokumenty alebo iné písomnosti, na základe ktorých sa dojednala zmluva so spoločnosťou Ryanair, |
— |
podnikateľský plán letiska a všetky ostatné strategické dokumenty spolu s podnikateľskou stratégiou voči spoločnosti Ryanair, |
— |
pravidlá/okolnosti, na základe ktorých sú/boli dojednané poplatky s inými leteckými spoločnosťami a politika, na základe ktorej sa uplatňovali poplatky na iné spoločnosti prevádzkujúce lety na bratislavské letisko a z bratislavského letiska (Air Slovakia, ČSA, Lufthansa, SkyEurope), |
— |
akékoľvek existujúce zmluvy akcionárov medzi Fondom národného majetku a Slovenskou republikou týkajúce sa bratislavského letiska, |
— |
informácie požadované v odseku 70 tohto rozhodnutia. |
V opačnom prípade Komisia prijme rozhodnutie na základe informácií, ktoré má k dispozícii. Komisia vyzýva slovenské orgány, aby bezodkladne predložili kópiu tohto listu potenciálnemu príjemcovi pomoci.
Komisia si dovoľuje pripomenúť Slovenskej republike, že článok 88 ods. 3 Zmluvy o ES má odkladný účinok, a upozorňuje na článok 14 nariadenia (ES) č. 659/1999, ktorý stanovuje, že akúkoľvek neoprávnenú pomoc možno od príjemcu vymáhať.
Komisia upozorňuje Slovenskú republiku, že bude informovať zainteresované strany prostredníctvom uverejnenia tohto listu a jeho zmysluplného zhrnutia v Úradnom vestníku Európskej únie. Komisia bude tiež informovať zainteresované strany v krajinách EZVO, ktoré sú signatármi dohody o EHP, uverejnením oznamu v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie, ako aj Dozorný orgán EZVO zaslaním kópie tohto listu. Všetky tieto zainteresované strany Komisia vyzve, aby predložili svoje pripomienky do jedného mesiaca od dátumu uverejnenia uvedených informácií.”
(1) ETREND, 2006. gada 31. marts, http://relax.etrend.sk/65787/cestovanie/ryanair-si-poistil-bratislavu; Pravda.sk.
http://relax.etrend.sk/65787/cestovanie/ryanair-si-poistil-bratislavu
(2) http://www.natfund.gov.sk/english/index.html
(3) Likums 92/1991, 27(4) punkts.
(4) http://www.airportbratislava.sk/flashContent/default3.html
(5) http://relax.etrend.sk/65787/cestovanie/ryanair-si-poistil-bratislavu
(6) http://www.airportbratislava.sk/flashContent/default3.html
(7) http://www.tvojepeniaze.sk/urad-neodsuhlasi-predaj-letisk-dmm-/sk_pludia.asp?c=A060813_194625_sk_pludia_p04
(8) OV C 312, 9.12.2005., 1. lpp.
(9) Nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1).
(10) ETREND, 31. marec 2006,
http://relax.etrend.sk/65787/cestovanie/ryanair-si-poistil-bratislavu; Pravda.sk.
(11) Podrobné informácie o FNM sa nachádzajú na stránke:
http://www.natfund.gov.sk/
(12) Výročná správa za rok 2006 je uverejnená na stránke:
http://www.natfund.gov.sk/index.html
(13) Projekt 2004-SK-92801. Celkové náklady 2,2 milióna EUR, grant TEN-T 1,1 milióna EUR.
(14) http://relax.etrend.sk/65787/cestovanie/ryanair-si-poistil-bratislavu
(15) Odplata za pristátie, odplata za parkovanie lietadiel a odplata za použitie letiska cestujúcimi sa platí letisku. Odplaty za približovacie a letiskové riadenie vyberajú Letové prevádzkové služby Slovenskej republiky.
(16) Dôverné obchodné tajomstvo. Pri výpočtoch sa použil príklad lietadla Boeing 737-800 so 189 sedadlami, MTOM – 69,9 s percentuálnym využitím kapacity lietadla 83 %.
(17) Dôverné informácie.
(18) Odlet + prílet.
(19) List z 9. marca 2007.
(20) Tamtiež.
(21) Rozsudok súdu z 12. decembra 1996, T-358/94, Air France/Komisia, Zb. s. II-2109, ods. 62.
(22) http://www.natfund.gov.sk/
(23) Zákon č. 92/1991, par. 27 ods. 4.
(24) Rozsudok súdu zo 16. mája 2002, C-482/99, Francúzsko/Komisia, Zb. 2002, s. I-04397, ods. 57.
(25) Tamtiež, ods. 52.
(26) Tamtiež, ods. 55 a 56.
(27) http://www.airportbratislava.sk/63/44.html
(28) List zo 7. marca 2007.
(29) Rozsudok Súdu prvého stupňa zo 6. marca 2003 v spojených veciach T-228/99 a T-233/99 Westdeutsche Landesbank Girozentrale a Land Nordrhein-Westfalen/Komisia Európskych spoločenstiev, C-305/89, ods. 18.
(30) Tamtiež, ods. 19 – 20.
(31) http://relax.etrend.sk/65787/cestovanie/ryanair-si-poistil-bratislavu
(32) http://www.airportbratislava.sk/files/docs/VS %20BTS %202006.pdf
(33) http://www.tvojepeniaze.sk/urad-neodsuhlasi-predaj-letisk-dmm-/sk_pludia.asp?c=A060813_194625_sk_pludia_p04
(34) Rozsudok Súdu prvého stupňa z 30. apríla 1998 vo veci T-214/95 Het Vlaamse Gewest/Komisia, Zb. 1998, s. II-717.
(35) V usmerneniach z roku 2005 Komisia uznala, že verejné financie poskytnuté letisku sa môžu použiť na udržanie letiskových poplatkov na umelo nízkej úrovni s cieľom zatraktívniť dopravu a môžu výrazne narušiť hospodársku súťaž (odsek 38).
(36) Nariadenie Rady (EHS) č. 2407/92 z 23. júla 1992 o licenciách leteckých dopravcov (Ú. v. ES L 240, 24.8.1992, s. 1), nariadenie Rady (EHS) č. 2408/92 z 23. júla 1992 o prístupe leteckých dopravcov Spoločenstva k letovým trasám v rámci Spoločenstva (Ú. v. ES L 240, 24.8.1992, s. 8) a nariadenie Rady (EHS) č. 2409/92 z 23. júla 1992 o cestovnom a sadzbách v leteckých dopravných službách (Ú. v. ES L 240, 24.8.1992, s. 15).
(37) Ú. v. EÚ C 312, 9.12.2005, s. 1.
(38) Nariadenie Rady (EHS) č. 2407/92 z 23. júla 1992 o licenciách leteckých dopravcov (Ú. v. ES L 240, 24.8.1992).
(39) Nariadenie Rady (EHS) č. 2408/92 o prístupe leteckých dopravcov Spoločenstva k letovým trasám v rámci Spoločenstva (Ú. v. ES L 240, 24.8.1992, s. 8).
(40) V zmysle článku 2 písm. m) nariadenia Rady (EHS) č. 2408/92 o prístupe leteckých dopravcov Spoločenstva k letovým trasám v rámci Spoločenstva (Ú. v. ES L 240, 24.8.1992, s. 8).
(41) Smernica Rady 89/665/EHS z 21. decembra 1989 o koordinácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení týkajúcich sa uplatňovania postupov preskúmavania v rámci verejného obstarávania tovarov a prác (Ú. v. ES L 395, 30.12.1989, s. 33). Smernica Rady 92/13/EHS z 25. februára 1992, ktorou sa koordinujú zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia o uplatňovaní právnych predpisov Spoločenstva, o postupoch verejného obstarávania subjektov pôsobiacich vo vodnom, energetickom, dopravnom a telekomunikačnom sektore (Ú. v. ES L 76, 23.3.1992, s. 14).
8.7.2008 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 173/20 |
Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju
(Lieta COMP/M.5246 — Goldman Sachs/Leg un Westphalian Companies)
Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2008/C 173/08)
1. |
Komisija 2008. gada 1. jūlijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 4. pantu (1), kuras rezultātā uzņēmums The Goldman Sachs Group Inc. (“Goldman Sachs”, ASV) iegūst Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē pilnīgu kontroli pār uzņēmumu Landesentwicklungsgesellschaft Nordrhein-Westfalen GmbH (“LEG”, Vācija) un uzņēmumiem Ravensberger Heimstättengesellschaft mit beschränkter Haftung (“Ravensberger”, Vācija), Ruhr-Lippe Wohnungsgesellschaft mit beschränkter Haftung (“Ruhr-Lippe”, Vācija) un Wohnungsgesellschaft Münsterland mit beschränkter Haftung (“Münsterland”, Vācija) (kopā “Westphalian Companies”), iegādājoties akcijas. |
2. |
Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:
|
3. |
Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
4. |
Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību. Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5246 — Goldman Sachs/Leg un Westphalian Companies uz šādu adresi:
|
(1) OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.
(2) OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp.