This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52023IP0219
European Parliament resolution of 1 June 2023 on foreign interference in all democratic processes in the European Union, including disinformation (2022/2075(INI))
Eiropas Parlamenta 2023. gada 1. jūnija rezolūcija par ārvalstu iejaukšanos visos demokrātiskajos procesos Eiropas Savienībā, tostarp dezinformāciju (2022/2075(INI))
Eiropas Parlamenta 2023. gada 1. jūnija rezolūcija par ārvalstu iejaukšanos visos demokrātiskajos procesos Eiropas Savienībā, tostarp dezinformāciju (2022/2075(INI))
OV C, C/2023/1226, 21.12.2023, ELI: http://data.europa.eu/eli/C/2023/1226/oj (BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
![]() |
Oficiālais Vēstnesis |
LV Serija C |
C/2023/1226 |
21.12.2023 |
P9_TA(2023)0219
Ārvalstu iejaukšanās visos demokrātiskajos procesos Eiropas Savienībā, tostarp dezinformācija
Eiropas Parlamenta 2023. gada 1. jūnija rezolūcija par ārvalstu iejaukšanos visos demokrātiskajos procesos Eiropas Savienībā, tostarp dezinformāciju (2022/2075(INI))
(C/2023/1226)
Eiropas Parlaments,
— |
ņemot vērā 2022. gada 10. marta lēmumu par īpašas komitejas attiecībā uz ārvalstu iejaukšanos visos demokrātiskajos procesos Eiropas Savienībā, tostarp dezinformāciju (INGE 2), izveidi, kompetenci, skaitlisko sastāvu un pilnvaru laiku (1), un 2023. gada 14. februāra lēmumu, ar ko groza iepriekšminēto 10. marta lēmumu un pielāgo tās nosaukumu un pienākumus (2), |
— |
ņemot vērā 2022. gada 9. marta rezolūciju par ārvalstu iejaukšanos visos demokrātiskajos procesos Eiropas Savienībā, tostarp dezinformāciju (3) (INGE 1. ziņojums), |
— |
ņemot vērā Komisijas pēcpasākumus saistībā ar Parlamenta 2022. gada 9. marta rezolūcijā sniegtajiem ieteikumiem, |
— |
ņemot vērā dokumentu “Stratēģiskais kompass drošībai un aizsardzībai — Eiropas Savienībai, kas aizsargā savus pilsoņus, vērtības un intereses un veicina starptautisko mieru un drošību|”, kuru Padome apstiprināja 2022. gada 21. martā un Eiropadome atbalstīja 2022. gada 24. martā, |
— |
ņemot vērā Parlamenta 2022. gada 23. novembra ieteikumu Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos attiecībā uz jauno ES paplašināšanās stratēģiju (4), |
— |
ņemot vērā Komisijas 2022. gada 13. jūlija paziņojumu “2022. gada ziņojums par tiesiskumu: tiesiskuma situācija Eiropas Savienībā” (COM(2022)0500), |
— |
ņemot vērā 2022. gada 8. marta rezolūciju par pilsoniskās sabiedrības rīcības iespēju samazināšanos Eiropā (5), |
— |
ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. decembra rezolūciju par aizdomām par Kataras īstenotu korupciju un plašāku nepieciešamību pēc pārredzamības un pārskatatbildības Eiropas iestādēs (6), |
— |
ņemot vērā 2016. gada 23. novembra rezolūciju par ES stratēģisko paziņojumu pret to vērstas trešo personu propagandas apkarošanai (7), |
— |
ņemot vērā 2019. gada 13. marta ieteikumu Padomei un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos izvērtēt turpmākos pasākumus, ko pieņēmusi EĀDD divus gadus pēc EP ziņojuma par ES stratēģisko paziņojumu pret to vērstas trešo personu propagandas apkarošanai (8), |
— |
ņemot vērā Parlamenta 2021. gada 20. oktobra rezolūciju par Eiropas medijiem digitālajā desmitgadē: rīcības plāns atveseļošanas un pārkārtošanās atbalstam (9), |
— |
ņemot vērā pantus dokumentā “Valstu atbildība par starptautiski prettiesisku rīcību”, |
— |
ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, |
— |
ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, jo īpaši tā 20. pantu, |
— |
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/692 (2021. gada 28. aprīlis), ar ko izveido programmu “Pilsoņi, vienlīdzība, tiesības un vērtības” un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1381/2013 un Padomes Regulu (ES) Nr. 390/2014 (10), |
— |
ņemot vērā Komisijas 2022. gada 27. aprīļa priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par sabiedrības līdzdalībā iesaistījušos personu aizsardzību pret acīmredzami nepamatotu vai ļaunprātīgu tiesvedību (“stratēģisku tiesvedību pret sabiedrības līdzdalību”) (COM(2022)0177), |
— |
ņemot vērā Komisijas 2020. gada 3. decembra paziņojumu “Eiropas Demokrātijas rīcības plāns” (COM(2020)0790), |
— |
ņemot vērā 2022. gada 16. septembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par vienota mediju pakalpojumu satvara izveidi iekšējā tirgū (Eiropas Mediju brīvības akts) un grozījumiem Direktīvā 2010/13/ES (COM(2022)0457), |
— |
ņemot vērā Konferences par Eiropas nākotni nobeiguma ziņojumu un jo īpaši 27. un 37. priekšlikumu, |
— |
ņemot vērā 2022. gadā klajā nākušo pastiprināto prakses kodeksu dezinformācijas jomā, |
— |
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/2065 (2022. gada 19. oktobris) par digitālo pakalpojumu vienoto tirgu un ar ko groza Direktīvu 2000/31/EK (Digitālo pakalpojumu akts) (11), |
— |
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2022/2557 (2022. gada 14. decembris) par kritisko vienību noturību un Padomes Direktīvas 2008/114/EK atcelšanu (12) (CER direktīva). |
— |
ņemot vērā Komisijas 2022. gada 18. oktobrī priekšlikumu Padomes Ieteikumam par koordinētu Savienības pieeju kritiskās infrastruktūras noturības stiprināšanai (COM(2022)0551), |
— |
ņemot vērā Komisijas 2021. gada 25. novembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par politiskās reklāmas pārredzamību un mērķorientēšanu (COM(2021)0731) un tā grozījumus, ko Parlaments pieņēma 2023. gada 2. februārī (13), |
— |
ņemot vērā Komisijas 2021. gada 25. novembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu statusu un finansēšanu (COM(2021)0734), |
— |
ņemot vērā Komisijas 2020. gada 16. decembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko paredz pasākumus nolūkā panākt vienādi augsta līmeņa kiberdrošību visā Savienībā un ar ko atceļ Direktīvu (ES) 2016/1148 (COM(2020)0823), (TID 2 direktīva), |
— |
ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas (ERP) 2022. gada 29. marta Īpašo ziņojumu 05/2022 “ES iestāžu, struktūru un aģentūru kiberdrošība: sagatavotības līmenis kopumā neatbilst apdraudējumam”, |
— |
ņemot vērā Komisijas 2022. gada 22. marta priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz pasākumus nolūkā panākt vienādi augsta līmeņa kiberdrošību Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās (COM(2022)0122), |
— |
ņemot vērā 2021. gada 20. maija Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Eiropas Komisiju par obligātu pārredzamības reģistru (14), |
— |
ņemot vērā ASV un ES Tirdzniecības un tehnoloģiju padomes 2022. gada 5. decembra kopīgo paziņojumu, |
— |
ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas (ERP) gada pārskatu par ES aģentūrām par 2021. finanšu gadu, |
— |
ņemot vērā Eiropas standartu kodeksu neatkarīgām faktu pārbaudes organizācijām, ko 2022 gada augustā publicēja Eiropas faktu pārbaudes standartu tīkls, |
— |
ņemot vērā Reglamenta 54. un 207. pantu, |
— |
ņemot vērā Īpašās komitejas attiecībā uz ārvalstu iejaukšanos visos demokrātiskajos procesos Eiropas Savienībā, tostarp dezinformāciju, un integritātes, pārredzamības un pārskatatbildības stiprināšanu Eiropas Parlamentā (ING2) (starpposma) ziņojumu (A9-0187/2023), |
A. |
tā kā Parlaments 2022. gada 9. martā pieņēma rezolūciju ar ieteikumiem, kas balstīti uz pirmās īpašās komitejas ziņojumu par ārvalstu iejaukšanos visos demokrātiskajos procesos Eiropas Savienībā, tostarp dezinformāciju; tā kā šajā ziņojumā cita starpā tika aicināts pieņemt koordinētu stratēģiju cīņai pret ārvalstu iejaukšanos; tā kā saistībā ar šiem ieteikumiem Komisija sagatavoja dokumentu, kurā cita starpā norāda, ka šāda stratēģija de facto jau pastāv un to veido dažādi iestāžu koordinācijas veidi; |
B. |
tā kā Eiropas Parlaments ir vienīgā tieši ievēlētā ES iestāde un tas ir ES politisko diskusiju priekšgalā par cīņu pret ārvalstu iejaukšanos, manipulācijām ar informāciju un hibrīddraudiem mūsu demokrātijām, tostarp ES iestādēm; tā kā nesenie notikumi rāda, ka Parlaments ir dažādu agresīvu ārvalstu iejaukšanās kampaņu mērķis; |
C. |
tā kā Komisijas priekšsēdētāja savā 2022. septembra uzrunā par stāvokli Savienībā paziņoja, ka Komisija iesniegs tiesību aktu kopumu demokrātijas aizsardzībai, ko plānots pieņemt 2023. gada otrajā ceturksnī; tā kā šī tiesību aktu pakete ietvertu tiesību akta priekšlikumu, lai aizsargātu demokrātiju no trešo valstu struktūrām, kuras ES veic tādas darbības, kas var ietekmēt sabiedrisko domu un demokrātisko telpu, paredz pārskatīt darbību saskaņā ar Eiropas demokrātijas rīcības plānu (EDRP) un ietver pasākumus, ar kuriem garantēt drošas un noturīgas vēlēšanas, cita starpā arī kiberdrošības pasākumus vēlēšanu procesos; |
D. |
tā kā Eiropas Savienības Padome, Komisija un Eiropas Ārējās darbības dienests kopīgi vadīja mācības “EU Integrated Resolve 2022”, kuru mērķis bija pārbaudīt ES reakciju uz hibrīda rakstura kampaņām; |
E. |
tā kā Krievijas agresijas karš pret Ukrainu sākās kā rūpīgi plānots un agresīvs informācijas karš, kam sekoja pilna mēroga militārs iebrukums 2022. gada 24. februārī; tā kā Krievija izmanto dažādas iejaukšanās metodes, kas ir daļa no plašākas stratēģijas, kuras mērķis ir mulsināt, biedēt, vājināt un šķelt ES dalībvalstis un kaimiņvalstis un nodarīt tām kaitējumu; tā kā pirms Krievijas pilna mēroga iebrukuma Ukrainā Amerikas Savienotās Valstis un Apvienotā Karaliste preventīvi veica efektīvas informatīvās atmaskošanas kampaņas, izmantojot un publiskojot vēl nebijušu izlūkdatu daudzumu, lai vērstos pret Kremļa vēstījumu un izgaismotu Krievijas valdības un ar to saistīto rīcībspēku melus; tā kā Krievija gadiem ilgi īstenoja dezinformācijas kampaņas, kiberuzbrukumus, elites sagrābšanu un uzbrukumus, kuru mērķis bija pārrakstīt vēsturi, mēģinot sagatavot pamatu un attaisnojumu iebrukumam Ukrainā; |
F. |
tā kā tiek sagaidīts, ka Parlamenta dienesti nopietni pievērsies tam, lai īstenotu 2022. gada 9. martā pieņemtos ieteikumus, jo īpaši gatavojoties 2024. gada Eiropas vēlēšanām; tā kā Parlamenta darba grupai dezinformācijas jautājumos uzdots koordinēt dažādu Eiropas Parlamenta ģenerāldirektorātu darbu un sadarboties ar citām ES iestādēm vairākās darbībās, kas tiek veiktas jo īpaši šādās jomās: situācijas apzināšanās, noturības veidošana, apsteidzoša atspēkošana un ieguldījums veselīgā informācijas telpā, kā arī seku mazināšana; |
G. |
tā kā Parlaments aktīvi atbalsta parlamentāro demokrātiju vairākās trešās valstīs, tostarp izmantojot Demokrātijas un vēlēšanu atbalsta grupas darbības; tā kā šajā ziņā īpaši svarīgas ir ES tuvākās kaimiņvalstis; |
H. |
tā kā ES pievienošanās sarunvalstis saskaras ar izaicinājumiem, ko rada ārvalstu ļaunprātīga iejaukšanās un dezinformācijas kampaņas; tā kā pagātnes notikumi ir pierādījuši, ka nepaplašināšanās ir saistīta ar nopietnām stratēģiskām izmaksām; tā kā Rietumbalkāni ir stratēģiskas un ģeopolitiskas konkurences telpa un šajā reģionā ir valstis, kas ir pakļautas destabilizācijas riskam, kas apdraud mūsu kontinenta drošību un stabilitāti; tā kā trešās valstis ekspluatē šo valstu neaizsargātību, tostarp izmantojot stratēģiskas investīcijas un dezinformācijas kampaņas; tā kā pievienošanās sarunvalstu stabilitāte, drošība un demokrātijas noturība ir cieši saistīta ar ES drošību, stabilitāti un demokrātijas noturību; |
I. |
tā kā šo iejaukšanās kampaņu mērķis Rietumbalkānos ir negatīvi ietekmēt atsevišķu valstu pieaugošo eiroatlantisko orientāciju un stabilitāti un tādējādi mainīt visa reģiona orientāciju; tā kā Krievija izmanto savu ietekmi Serbijā, lai mēģinātu destabilizēt Serbijas suverēnas kaimiņvalstis un iejaukties tajās: Bosnijā ar Serbu Republikas starpniecību; Melnkalnē, izmantojot to, ka sabiedrībā ir liels atbalsts serbiem, kā arī Serbijas pareizticīgo baznīcu; un Kosovā, izmantojot un uzkurinot strīdus Kosovas ziemeļos; tā kā tādēļ Krievijai joprojām ir ievērojama ietekme Rietumbalkānos un tā spēj iejaukties reģiona centienos panākt izlīgumu, integrāciju, kā arī reformās, kas tiek veiktas ceļā uz demokratizāciju; |
J. |
tā kā tādas iniciatīvas kā ES finansētais projekts RADAR, ko īsteno Eiropas Politikas pētījumu asociācija (Viseiropas vadošo pētniecības institūtu un augstskolu konsorcijs TEPSA), ir mērķētas uz iedzīvotāju izpratnes par dezinformāciju palielināšanu un publisku debašu platformu izveidi, un šajā projektā īpaša uzmanība pievērsta jauniešiem, lai sadzirdētu viņu viedokļus, stiprinātu viņu iesaisti pilsoniskajā sabiedrībā un uzlabotu viņu izglītošanu par kritisko domāšanu un medijpratību; |
K. |
tā kā, izglītojot un apmācot visu vecumu Eiropas pilsoņus atklāt iespējamas dezinformācijas darbības un manipulācija ar informāciju un nepakļauties šādām darbībām, ir vajadzīga holistiska pieeja, kas aptver mūsu sabiedrību kopumā, tostarp īpaša apmācība, kas paredzēta darba spējīgā vecumā esošiem cilvēkiem, un īpaša — skolēniem; tā kā būtu jāizstrādā stratēģija, kas paredzētu preventīvi rādīt interneta lietotājiem tādus videomateriālus un saturu, kas parāda dezinformācijas pamatā esošo taktiku un kas var padarīt tos apzinīgākus un noturīgākus pret maldinošu informāciju un dezinformāciju un palielināt neaizsargāto iedzīvotāju grupu noturību; tā kā šajā nolūkā izšķirīgi svarīga nozīme ir sabiedrības informētībai un pastāvīgam dialogam ar medijiem; tā kā komunikācijas panākumu pret dezinformāciju galvenā iezīme ir uzticēšanās komunikācijas iestādēm; |
L. |
tā kā mūsdienās antisemītismam ir daudz izpausmju, to skaitā arī naida runa internetā un jaunas vai atkal aktualizētas konspirācijas, un tā kā ES stratēģijā antisemītisma apkarošanai un ebreju dzīvesvides atbalstam (2021.–2030. gads) Eiropas Savienība ir ietvērusi savu apņemšanos panākt, lai nākotnē ES un ārpus tās vairs nebūtu antisemītisma; |
M. |
tā kā pilsoniskās sabiedrības organizācijām (PSO) ir būtiska uzraugu loma, tās ir svarīgas demokrātiskas noturības veidošanā no iekšpuses un demokrātijas aizsardzībā un tās sniedz atbalstu cīņā pret tiesiskuma pārkāpšanu, aktīvi veicinot tiesiskuma, demokrātijas un pamattiesību ievērošanu uz vietas; tā kā PSO ir nozīmīga loma ārvalstu iejaukšanās demokrātiskos procesos atklāšanā un novēršanā; tā kā PSO ir izšķiroša nozīme pašregulācijas panākšanā, kas ļauj izstrādāt nozares standartus cīņai pret dezinformāciju, sevišķi jomās, kurās jebkura valsts rīcība var novest pie neuzticēšanās; tā kā, vēl vairāk nostiprinot pilsoņu un pilsoniskās sabiedrības līdzdalību demokrātiskajos procesos, demokrātija kā tāda kļūst noturīgāka pret ārvalstu iejaukšanās risku; |
N. |
tā kā arī pašas PSO, ideju laboratorijas, konsultāciju aģentūras, fondi un paši uzņēmumi nav pasargāti no šādas iejaukšanās un dažos gadījumos var kalpot par ļaunprātīgu dalībnieku, tostarp trešo valstu dalībnieku, ietekmes nesēju, instrumentu vai vektoru, kas tieši sponsorē vai kūda uz ārvalstu iejaukšanos un ietekmē politikas veidotājus; tā kā pārredzamība ir būtiska, lai nodrošinātu, ka šie dalībnieki nekļūst par ārvalstu iejaukšanās nesējiem un netiek izmantoti šādā veidā, tādēļ ir jāievēro skaidri noteikumi par šādu dalībnieku ietekmi un tie rūpīgi jāuzrauga; tā kā dažas ES dalībvalstis ir mēģinājušas ieviest mehānismus, ar kuriem pārbaudīt ārvalstu valdību finansējumu PSO, sevišķi no Krievijas un Ķīnas; |
O. |
tā kā ES atbalsts pilsoniskās sabiedrības organizācijām, izmantojot programmu “Pilsoņi, vienlīdzība, tiesības un vērtības”, pastiprināja centienus atbalstīt pilsoniskās sabiedrības organizācijas, jo īpaši tās, kuras saskaras ar īpašiem ierobežojumiem; tā kā dažas dalībvalstis ar valsts atveseļošanas un noturības programmām ir nodrošinājušas finansējumu tādu spēju veidošanai, kas vajadzīgas faktu pārbaudei un dezinformācijas apkarošanai; |
P. |
tā kā, neraugoties uz atsevišķiem pieejamiem finanšu resursiem, tostarp sekmīgiem ES fondu un programmu finansētiem projektiem, kopumā PSO un mediju finansējums ir sadrumstalots, piesaistīts konkrētiem projektiem un bieži nāk no ārpussavienības valstīm; tā kā finansēšanas pieteikuma procedūrām vajadzētu būt pārredzamām un pieejamām; tā kā Revīzijas palāta ir secinājusi, ka nav saskaņotas ES medijpratības stratēģijas, kas ietvertu dezinformācijas un ES darbību sadrumstalotības novēršanu, un tas mazina medijpratības projektu ietekmi, un ka daudzi no šiem projektiem nav uzrādījuši pietiekamu mērogu un tvērumu; |
Q. |
tā kā uz faktiem balstītai žurnālistikai ir būtiska nozīme demokrātiskā sabiedrībā, jo tā uztur tādus principus kā patiesums, precizitāte, objektivitāte, godīgums un neatkarība; tā kā vārda un informācijas brīvība ir pamattiesības, ko garantē Eiropas Cilvēktiesību konvencija un kas atzītas ES Pamattiesību hartā un Starptautiskajā paktā par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām; tā kā mediju tabloidizācija nelabvēlīgi ietekmē uzticēšanos publiski pieejamajai informācijai un mediju videi; |
R. |
tā kā trauksmes cēlēji, žurnālisti, PSO, aktīvisti un cilvēktiesību aizstāvji arvien biežāk cieš no iebiedēšanas, uzmācīgas novērošanas, datorsistēmu uzlaušanas, vajāšanas un draudiem, tostarp draudiem izmantot pret viņiem tiesvedību, un no ļaunprātīgas tiesvedības; tā kā ES un tās iestādēm būtu jāsniedz viņiem atbalsts; tā kā pret sabiedrības līdzdalību vērstas stratēģiska tiesvedības (SLAPPs), tostarp tādas, ko trešo valstu iestādes ierosinājušas pret ES valstspiederīgajiem vai ES bāzētām struktūrām, ir nopietns drauds demokrātijai un pamattiesībām, tādām kā vārda un informācijas brīvība, jo ar tām žurnālistus un aktīvistus, kā arī plašākas pilsoniskās sabiedrības dalībniekus, var apklusināt vai sodīt par to, ka viņi runā par sabiedrībai svarīgām problēmām, un līdz ar to šādām darbībām ir atturoša ietekme uz faktisku vai potenciālu kritiska viedokļa paušanu; |
S. |
tā kā ES ir gadījumi, kad žurnālistu eksistence un dzīvība ir apdraudēta sabiedrību interesējošu tēmu pētīšanas dēļ; tā kā ārvalstu varas tiek turētas aizdomās par iejaukšanos Savienībā un ir paplašinājušas represīvus pasākumus, vēršot tos arī pret teritorijām Savienībā, lai apklusinātu žurnālistus, kuri nosoda noziedzīgas darbības un vēlas par tām ziņot; tā kā piemērs tam ir tiesas iestāžu vajāšanas stratēģija, ko Marokas Karaliste vērš pret Spānijas žurnālistu Ignacio Cembrero; tā kā pret dažiem žurnālistiem un cilvēktiesību aizstāvjiem, kuriem piešķirts patvērums ES, joprojām tiek vērsta vajāšana, uzmākšanās, vardarbība un atentāta mēģinājumi; tā kā dalībvalstīm būtu jānodrošina viņu drošība un iespēja turpināt darbu; |
T. |
tā kā ļaunprātīgas manipulēšanas ar informāciju efektivitātes un jo īpaši tās ietekmes uz demokrātisku procesu funkcionēšanu samazināšana ir visas sabiedrības interesēs; tā kā dezinformācija samazina iedzīvotāju spēju pieņemt informācijā balstītus lēmumus un brīvi piedalīties demokrātiskos procesos; tā kā šo situāciju vēl vairāk saasina straujā jaunu mediju veidu attīstība; tā kā saskaņā ar Mediju plurālisma uzraudzības instrumenta 2022 datiem nevienā valstī mediju dzīvotspējas risks nav vērtējams kā zems, kas atspoguļo pastāvošos ekonomiskos draudus mediju plurālismam; tā kā ziņu mediji, kuri darbojas mazākos tirgos, tostarp vietējie, reģionālie un nišas mediji, saskaras ar papildu izaicinājumiem, jo tiem ir ierobežoti ieņēmumi, tiem kļūst grūtāk izdzīvot ar esošajiem uzņēmējdarbības modeļiem un tie nevar pārņemt jaunus uzņēmējdarbības modeļus tādā pašā veidā kā mediji, kas darbojas lielākos tirgos; tā kā turklāt dažas dalībvalstis, kuras Krievija uzskata par savu ietekmes zonu, vairāk par citām ir pakļautas ģeopolitiskiem riskiem, ko rada Kremļa iejaukšanās to informācijas telpā; |
U. |
tā kā viens no pilsoņu priekšlikumiem ir mediju neatkarības un plurālisma, kā arī medijpratības veicināšana cīņai pret dezinformāciju, kas iekļauts 2022. gada 9. maijā publicētajā Konferences par Eiropas nākotni galīgajā ziņojumā, ar ko pilsoņi īpaši aicināja ES novērst draudus mediju neatkarībai, izstrādājot ES mēroga obligātos standartus, kā arī aizstāvēt un atbalstīt brīvus, plurālistiskus un neatkarīgus medijus, pastiprināt cīņu pret dezinformāciju un ārvalstu iejaukšanos un nodrošināt žurnālistu aizsardzību; tā kā Konferences par Eiropas nākotni galīgajā ziņojumā ir iekļauts arī aicinājums izveidot ES struktūru, kas būtu atbildīga par mērķtiecīgas dezinformācijas un iejaukšanās novēršanu un apkarošanu, uzlabojot valstu kiberdrošības iestāžu sadarbību un tiesību aktus un vadlīnijas tiešsaistes platformām un sociālo mediju uzņēmumiem, lai novērstu neaizsargātību pret dezinformāciju; |
V. |
tā kā mediju pakalpojumu iekšējā tirgus integritāti var apdraudēt un sabiedrības polarizāciju sekmēt mediju pakalpojumu sniedzēji, kuri sistemātiski piekopj dezinformāciju, kas ietver manipulēšanu ar informāciju un iejaukšanos valstu kontrolētos mediju pakalpojumu sniedzējos, ko piekopj atsevišķas trešās valstis — Ķīna, Krievija un Turcija; tā kā šāda ļoti koncentrēta un valdības kontrolēta mediju vide var izraisīt informatīvu autokrātiju, kurā valsts vai ļaunprātīgi ārvalstu rīcībspēki var viegli manipulēt ar informāciju; |
W. |
tā kā pēdējo 10 gadu laikā Ķīna ir ieguldījusi gandrīz 3 miljardus EUR Eiropas mediju uzņēmumos, bet ES un tās dalībvalstis uz to nav pienācīgi reaģējušas; tā kā Ķīnas piemēram varētu sekot arī citas valstis ar līdzīgām autoritārām politiskajām ideoloģijām, kas būtiski apdraud Eiropas demokrātiju integritāti un nozīmē citu valstu iejaukšanos ES iekšējās lietās; tā kā ES joprojām darbojas vairāki Ķīnas valsts vadītie Konfūcija institūti, kas izplata propagandu un iejaucas akadēmisko iestāžu darbā; tā kā Ķīnas raidorganizācijas pārstāv un izplata Ķīnas Komunistiskās partijas (ĶKP) ideoloģiju; tā kā Ķīnas botu konti, kas kalpo Ķīnas iestāžu vajadzībām, kļūst aizvien aktīvāki sociālajos medijos un sociālajos tīklos; |
X. |
tā kā ES DisinfoLab nesen atklāja apjomīgu operāciju, kas mērķēta uz starptautiskām iestādēm, īpaši Briselē un Ženēvā, kalpo Indijas interesēm un kurā iesaistīti simtiem viltus mediju platformu un desmitiem valdības izveidotu nevalstisko organizāciju; |
Y. |
tā kā tikai dažās ES dalībvalstīs ir ieviesti pārbaudes mehānismi ārvalstu ieguldījumiem medijos; tā kā sabiedrības interesēs ir uzzināt mediju platformu faktisko īpašnieku struktūru; |
Z. |
tā kā joprojām ir lielas strukturālas nepilnības, kas ļauj manipulēt ar informāciju, izmantojot tiešsaistes platformas; tā kā tiešsaistes platformu darbības modelis balstās uz personas datiem, algoritmiem, kas uzspiež ekstrēmu un šķeļošu saturu, un uz reklāmām un lielāka auditorijas iesaiste nozīmē lielākus ieņēmumus no reklāmas, kā rezultātā cīņā par auditorijas iesaisti šķeļoši un ekstrēmi viedokļi izkonkurē faktos balstītu informāciju; tā kā tādēļ tiešsaistes platformas ir veidotas tā, lai palīdzētu pavairot sazvērestības teorijas un maldinošu informāciju; tā kā šīm globālajām tiešsaistes platformām turklāt bijusi ļoti graujoša ietekme uz Eiropas mediju nozares ekonomisko dzīvotspēju, jo tās dominē reklāmas tirgū, tādējādi ietekmējot mediju uzņēmējdarbības modeļus; |
AA. |
tā kā, lai gan ES prakses kodekss dezinformācijas jomā ir ticis uzlabots, joprojām pastāv daudzas strukturālas problēmas, piemēram, saistošu noteikumu un tāda nosacījuma neesamība, saskaņā ar kuriem uzņēmumi var izvēlēties savas saistības, un tas traucē rīcības kodeksam kļūt par veiksmīgu regulējuma instrumentu; |
AB. |
tā kā strauji augošajām ģeneratīvā mākslīgā intelekta (MI) tehnoloģijām potenciāli var būt smagas sekas — tās var dot iespēju ļaunprātīgiem dalībniekiem radīt un izplatīt vairāk dezinformācijas satura, turklāt darīt to lētāk un ātrāk; tā kā īpaši postošas sekas varētu rasties tām valstīm visā pasaulē, kam trūkst resursu šīs problēmas risināšanai; |
AC. |
tā kā Komisijas priekšlikums par politiskās reklāmas pārredzamību un mērķorientāciju tiecas risināt šīs strukturālās problēmas tiktāl, ciktāl tās saistītas ar politisko reklāmu; |
AD. |
tā kā platformas ir izstrādājušas vairākas iniciatīvas, ar ko cīnīties pret dezinformāciju tiešsaistē, kas strādā kā preventīvas atmaskošanas kampaņas un informē lietotājus par dezinformācijas bīstamību, agrīni atspēkojot maldinošus apgalvojumus, kas pausti ļaunprātīgu dalībnieku īstenotās dezinformācijas un maldinošas informācijas kampaņās; tā kā šo iniciatīvu ietekmi nav iespējams pilnībā novērtēt, jo pētnieki, kuriem ir pilnīga piekļuve datiem, nav veikuši neatkarīgu vai institucionalizētu analīzi; |
AE. |
tā kā saturs, kas nav angļu valodā, joprojām gandrīz nemaz netiek uzraudzīts, jo platformas joprojām nenodarbina pietiekamu skaitu recenzentu un faktu pārbaudītāju, kuri uzdevumus pildītu citās valodās, jo īpaši valodās, kuru runātāju skaits nav liels, valstīs, kurās plaši izplatīta dezinformācija; tā kā interneta platformām būtu jāgarantē iedzīvotāju pamattiesību, piemēram, vārda un informācijas brīvības, ievērošana; |
AF. |
tā kā kopš platformu Twitter pārņēma Elon Musk, šis uzņēmums ir ieviesis krīzes maldinošas informācijas politiku, saskaņā ar kuru uzņēmums rīkosies, reaģējot uz tvītiem, kuros ir nepatiesi vai maldinoši apgalvojumi par spēka un ieroču lietošanu, un ka tas reaģēs, par prioritāti nosakot tvītus no ar valsti saistītiem mediju kontiem un brīdinot par to, ka tvīts ir pārkāpis uzņēmuma krīzes maldinošas informācijas politiku, bet šī pieeja tika daļēji atcelta 2022. gada 23. novembrī; tā kā uzņēmums ir atbrīvojis darbiniekus no visām struktūrvienībām, kas atbild par dezinformācijas atklāšanu, klasificēšanu vai reaģēšanu uz to, tostarp lielāko daļu satura moderatoru un valstu komandas, un ir atjaunojis vairāk nekā 60 000 kontus, par kuriem iepriekš tika konstatēts, ka tie ir pārkāpuši platformas noteikumus, daloties ar dezinformāciju, iesaistoties vajāšanā vai ļaunprātīgā izmantošanā vai veicot krāpnieciskas darbības; tā kā kopš platformas pārņemšanas ļaunprātīgs saturs tajā ir palielinājies par aptuveni 40 %; tā kā ir notikusi atkārtota un nepieņemama žurnālistu un mediju platformu kontu apturēšana bez konkrēta pamatojuma; |
AG. |
tā kā mediju ziņojumos par uzņēmuma iekšējiem dokumentiem ir izvirzīti jautājumi par to, cik politiski neitrāli bija centieni īstenot savu politiku pret ārvalstu iejaukšanos un dezinformāciju ASV 2020. gada prezidenta vēlēšanās un vai šie centieni zināmā mērā nav iejaukšanās politiskajās un plašākās sabiedriskās debatēs par vēlēšanām, jo desmitiem iekšējo e-pastu atklāja, ka Amerikas Savienoto Valstu galvenās partijas izmanto metodes dezinformācijas un naida runas apkarošanai, lai kontrolētu vēlētājus; tā kā joprojām nav skaidrs, kāda būs Twitter attīstība tuvākajā laikā bažas raisošo paziņojumu un uzņēmuma jaunās augstākās vadības pieņemto lēmumu dēļ; |
AH. |
tā kā dezinformācija un maldinoša informācija par veselību nopietni apdraud sabiedrības veselību, jo grauj sabiedrības uzticēšanos zinātnei, valsts iestādēm, autoritātēm un medicīnas darbiniekiem, kā arī rada naidīgumu pret tiem un veicina konspirācijas teorijas; tā kā šāda dezinformācija var apdraudēt dzīvību, kad tā attur cilvēkus meklēt medicīniski rekomendētus ārstēšanas veidus, tostarp vakcinēties, vai popularizē nepārbaudītas ārstēšanās metodes; tā kā Covid-19 pandēmijas laikā ar Covid-19 saistītā satura apjoms, ar kuru netika veiktas nekādas darbības pēc faktu pārbaudes, kur tika konstatēts, ka tas satur nepareizu informāciju vai dezinformāciju, bija 20 % vācu un spāņu valodā, 47 % franču valodā un 84 % itāļu valodā; tā kā mazākās valodās aina bija vēl drūmāka; |
AI. |
tā kā ļaunprātīgi rīcībspēki izmanto botu un viltus kontu tīklus sociālo mediju platformās, lai apdraudētu demokrātiskos procesus; tā kā Meta liedza piekļuvi diviem tīkliem, kuru izcelsme ir Ķīnā un Krievijā, jo tie pārkāpa tās politiku pret koordinētu neautentisku rīcību; tā kā tīkls, kura izcelsme bija Krievijā un kuru veidoja vairāk nekā 60 tīmekļa vietnes, izlikās par likumīgām ziņu organizāciju tīmekļa vietnēm Eiropā un publicēja oriģinālus rakstus, kuros kritizēja Ukrainu, atbalstīja Krieviju un apgalvoja, ka Rietumu sankcijas pret Krieviju atspēlēsies Rietumiem; tā kā līdzīgus atzinumus izdarīja ES DisinfoLab, veicot savu Doppelgänger izmeklēšanu; tā kā šī ir tikai aisberga redzamā daļa un tiešsaistes platformām pastāvīgi jābūt modrām un jāuzlabo sava satura moderācijas politika; |
AJ. |
tā kā trūkst pārraudzības tādās platformās kā Reddit un Telegram, kurās dezinformācija izplatās lielākoties nepārbaudīti; tā kā Spotify mitina aplādes, kas ietver maldinošas informācijas un dezinformācijas saturu, jo īpaši nepareizu informāciju par vakcīnām; tā kā dažās no tām katrai epizodei ir līdz 11 miljoniem klausītāju; tā kā uzņēmums ir atteicies veikt jebkādas darbības attiecībā uz kontiem, kas veikušo šīs aplādes, jo tam nav pret dezinformāciju vērstas politikas; tā kā ES uzsāka vairākas ar TikTok darbību izmeklēšanas attiecībā uz ES pilsoņu datu pārsūtīšanu Ķīnai un mērķtiecīgām reklāmām, kas orientētas uz nepilngadīgajiem; |
AK. |
tā kā 2022. gada 16. novembrī stājās spēkā Digitālo pakalpojumu akts (15) (DPA) un tas tiks piemērots no 2024. gada 17. februāra; tā kā ar šo aktu pilnībā saskaņoti noteikumi, kuri piemērojami starpniecības pakalpojumiem iekšējā tirgū, un tajā ietverti īpaši noteikumi, kas attiecas uz ļoti lielām tiešsaistes platformām (VLOPs) un ļoti lielām tiešsaistes meklētājprogrammām (VLOSEs) saistībā ar tādiem sistēmiskiem riskiem kā dezinformācija un manipulēšana; |
AL. |
tā kā ar DPA uzliek par pienākumu ļoti lielām tiešsaistes platformām un ļoti lielām tiešsaistes meklētājprogrammām veikt ikgadējus riska novērtējumus un pasākumus, lai mazinātu riskus, kuri izriet no šo struktūru pakalpojumu izstrādes un izmantošanas; tā kā daži DPA noteikumi būtu jāattiecina arī uz mazākām platformām, kurās netraucēti izplatās dezinformācija; |
AM. |
tā kā DPA dezinformācija vai manipulēšana ar vēlēšanām klasificēti kā sistēmiski riski; |
AN. |
tā kā algoritmiem, kas veidoti tā, lai dotu labumu platformu uzņēmējdarbības modeļiem, ir izšķirīga loma nepatiesu un maldinošu vēstījumu izplatīšanā, jo tie veido filtra burbuļus, kas ierobežo vai izkropļo individuāliem lietotājiem pieejamo informāciju; tā kā platformas joprojām nav paveikušas pietiekami daudz, lai to nepieļautu; tā kā to algoritmu izstrāde, testēšana un funkcionēšana joprojām nav pārredzama; |
AO. |
tā kā sociālo mediju platformas tiek izmantotas kā instrumenti, piemēram, lai izplatītu Krievijas propagandu, kuras mērķis ir attaisnot Putina iebrukumu Ukrainā, un lai veicinātu antidemokrātiskas politiskās kustības Balkānos; tā kā, ļaunprātīgi izmantojotlielapjoma valodas modeļus kā ChatGPT, mākslīgais intelekts kļūst par aizvien svarīgāku instrumentu, ko izmanto propagandas un dezinformācijas izplatīšanā, bet tam būs arī izšķirīga nozīme, efektīvāk atklājot un apkarojot manipulatīvus vēstījumus; tā kā digitālās tehnoloģijas ir jāizstrādā, respeketējot cilvēktiesības un tiesiskumu; |
AP. |
tā kā Komisija ir izveidojusi Eiropas Algoritmiskās pārredzamības centru, kas ir daļa no Komisijas Kopīgā pētniecības centra un kurā galvenokārt strādā inženieri un datu zinātnieki, kas nodarbojas ar algoritmu izpēti; |
AQ. |
tā kā digitālo pakalpojumu koordinatoriem, kas ir katras dalībvalsts izraudzītas neatkarīgas iestādes, ir svarīga loma un funkcija un šīs struktūras ir atbildīgas par DPA uzraudzību un izpildi dalībvalstīs; |
AR. |
tā kā pastāv ekonomiskās atkarības risks, kā arī spiegošanas un sabotāžas risks, ārvalstu uzņēmumiem iegūstot ietekmi pār ES kritisko infrastruktūru; tā kā Ķīnas kuģniecības sabiedrības ir ieguvušas akciju kontrolpaketi vai ievērojamu daļu akciju vairāk nekā 20 Eiropas ostās, piemēram, “China Merchants Group” dominē Francijas ostās vai COSCO Pirejas, Antverpenes, Bilbao, Dženovas, Hamburgas, Roterdamas, Valensijas un Zēbriges ostās; tā kā ar INGE I ziņojumā pausts aicinājums ieviest stingrāku reglamentējošo un izpildes sistēmu, lai tiktu bloķēti ES drošībai kaitnieciski ārvalstu tiešie ieguldījumi (ĀTI); |
AS. |
tā kā ārvalstu rīcībspēki, galvenokārt Ķīna un Krievija, bet arī Irāna, aktīvi cenšas iefiltrēties Eiropas kritiskajā infrastruktūrā un piegādes ķēdēs, lai ar spiegošanu nozagtu informāciju un/vai zinātību (know-how), lai iegūtu priekšrocības konkurencē vai sabotētu attiecīgo infrastruktūru daļas, tādējādi pasliktinot to darbību; tā kā tāda pati ļaunprātīga rīcība ir saistīta ar ekonomikas un infrastruktūras projektiem kandidātvalstīs un potenciālajās ES kandidātvalstīs; tā kā par aizvien lielāku apdraudējumu Eiropas iedzīvotājiem kļūst arī spiegošana un informācijas vākšana, kas iespējama ar ikdienas sadzīves tehnikas ierīču starpniecību; |
AT. |
tā kā pēc tam, kad Krievija sāka agresijas karu Ukrainā, ES enerģētiskā atkarība no Krievijas radījusi milzīgas grūtības ES energoapgādes drošībai; tā kā ārvalstu rīcībspēku īstenotie “korozīvā kapitāla” projekti dalībvalstīs, piemēram, Pakšas atomelektrostacija Ungārijā, var ietekmēt politiskus lēmumus; tā kā, neraugoties uz Krievijas nelikumīgo okupāciju un Ukrainas daļu aneksiju 2014. gadā, daudzas ES valstis palielināja savu atkarību no Krievijas gāzes; tā kā dažas no šīm valstīm nesen ir samazinājušas savu atkarību līdz gandrīz 0 %; |
AU. |
tā kā investīciju programmas 5G ieviešanai, tādas kā CEF2 Digital un kopuzņēmuma “Viedtīkli un pakalpojumi” 6G programma, varētu atbalstīt tehnoloģiju suverenitāti un samazināt atkarību no ārvalstu piegādātājiem šajā jomā, veidojot drošu 5G infrastruktūru, kā arī 6G tehnoloģisko jaudu; tā kā Eiropas ekonomikas kritiskās tehnoloģiskās infrastruktūras izstrāde būtu jāveic Eiropas vai tai līdzīgi domājošu valstu ražotājiem un izstrādātājiem; |
AV. |
tā kā dažu dalībvalstu iestādes nostiprinājušas savas pieejas, lai stātos pretim kritiskās infrastruktūras ārvalstu apdraudējumiem, tādiem kā spiegošana un sabotāža; |
AW. |
tā kā dezinformācija un cita veida manipulēšana ar informāciju apdraud publiskās debates par vēlēšanām un citiem demokrātiskiem procesiem un var traucēt pilsoņiem izdarīt informētu izvēli vai arī atturēt viņus vispār piedalīties politikā; tā kā dezinformācija politiskajās kampaņās ir tiešs drauds godīgai demokrātiskai politiskai konkurencei; tā kā šie jautājumi ir izaicinājums 2024. gada Eiropas vēlēšanām; |
AX. |
tā kā, tuvojoties 2024. gada Eiropas vēlēšanām, ir sagaidāma iejaukšanās un manipulēšana ar informāciju; tā kā Eiropas vēlēšanas ir būtiskas Eiropas Savienības demokrātisko procesu darbībai un tādējādi, jo stiprina tās stabilitāti un leģitimitāti; tā kā tamdēļ ir jāaizsargā Savienības demokrātiskā integritāte, tostarp nepieļaujot dezinformācijas izplatīšanu un neatbilstīgu ārvalstu ietekmi uz Eiropas vēlēšanām; tā kā priekšlikums par politiskās reklāmas pārredzamību un mērķorientēšanu varētu sniegt savu pienesumu, nosakot trešo valstu finansētas politiskās reklāmas aizliegumu; |
AY. |
tā kā brīvas un godīgas vēlēšanas ir demokrātisku valstu stūrakmens un ir nepieciešami neatkarīgi un pārredzami vēlēšanu procesi, lai veicinātu konkurētspējīgu vēlēšanu vidi un pilsoņu uzticēšanos vēlēšanu integritātei; tā kā vēlēšanu procesu sistēmiskā integritāte ir nostiprināta arī tiesiskajā un institucionālajā satvarā vēlēšanu rīkošanai, tostarp vēlēšanas organizējošo iestāžu struktūrā; tā kā šo satvaru un demokrātisko iestāžu spēka kvalitātei ir būtiska nozīme ikvienas valsts vēlēšanu integritātes nodrošināšanā; tā kā tiešsaistes sociālās platformas kļūst par aizvien nozīmīgākiem instrumentiem, kas nosaka vēlētāju lēmumu pieņemšanu; |
AZ. |
tā kā iejaukšanās vēlēšanu procesā var notikt dažādu tiešu vai netiešu izpausmju veidā, piemēram, cita starpā kā krāpnieciskas darbības ar vēlēšanu biļeteniem, piekļuves bloķēšana vēlēšanu iecirkņiem vai fiziska piespiešana balsot kādā noteiktā veidā, izkropļotas informācijas izplatīšana par kandidātiem, manipulācijas ar vēlēšanu datuma maiņu vai dezinformācijas kampaņas sociālajos medijos; |
BA. |
tā kā autoritārie režīmi ir kļuvuši efektīvāki, līdzfinansējot vai apejot normas un iestādes, kas atbalsta pamatbrīvības, un sniedzot palīdzību citiem, kuri vēlas darīt to pašu; tā kā šie režīmi ir sekmējuši un izmantojuši polarizāciju, izmantojot starpniekus trešās valstīs un ES, un ir mēģinājuši kropļot valstu politiku nolūkā veicināt naidu, vardarbību un neierobežotu varu; tā kā ārvalstu iejaukšanās vēlēšanu procesos nav vērsta tikai uz konkrētu vēlēšanu rezultātu ietekmēšanu, bet gan uz to, lai grautu un iznīcinātu pilsoņu ilgtermiņa pārliecību par savu demokrātisko institūciju, kā arī demokrātisko procesu leģitimitāti; |
BB. |
tā kā Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu iestāde palīdz aizsargāt Eiropas vēlēšanu integritāti; |
BC. |
tā kā Eiropas sadarbības tīklam vēlēšanu jomā ir izšķiroša nozīme vēlēšanu integritātes nodrošināšanā Eiropas Savienībā; tā kā šo tīklu ir izveidojuši Komisijas dienesti kopā ar attiecīgajiem dalībvalstu dienestiem; |
BD. |
tā kā gan pirms, gan pēc 2022. gada 24. februāra žurnālisti un eksperti ir nepārtraukti norādījuši uz no ārpus ES nākošu finansējumu, īpaši Krievijas finansējumu politiskām darbībām un politiķiem Eiropas Savienībā, kas apdraud ES dalībvalstu demokrātiskās darbības integritāti, un pieprasījuši rūpīgu izmeklēšanu, lai sauktu līdzvainīgos pie atbildības; tā kā laikraksts El País ir atklājis Irānas Nacionālās pretošanās padomes iesaistīšanos galēji labējo politisko kustību finansēšanā Eiropas Savienībā; tā kā Krievijai un Irānai kopā ar citām valstīm, piemēram, Venecuēlu, ir kopīgs mērķis vājināt demokrātiskās valstis; |
BE. |
tā kā likumdevēji pašlaik apspriež priekšlikumu par politisko reklāmu, kura mērķis ir papildināt DPA, novērst kaitīgo sadrumstalotību, kas pašlaik pastāv šajā jomā, un palīdzēt stiprināt mūsu demokrātiju Eiropā un mūsu demokrātiskos procesus, ļaut iedzīvotājiem pieņemt izglītotu lēmumu vēlēšanu vai referenduma laikā atklātā procesā un pasargāt ES iedzīvotājus no dezinformācijas, viltus ziņām, nepārredzamām politiskās reklāmas metodēm un ārvalstu iejaukšanās kā tādas; tā kā likumdevējiem par šo priekšlikumu jāvienojas iespējami drīzāk, lai nodrošinātu, ka jaunie noteikumi stāsies spēkā pirms Eiropas vēlēšanām 2024. gadā; |
BF. |
tā kā 2021. gada pirmajā pusē vien tika reģistrēti tikpat daudzi kiberuzbrukumi ES iestādēm, cik visa 2020. gada laikā (16); tā kā pēc Krievijas agresijas Ukrainā ir palielinājies uzbrukumu skaits ES un valstu iestādēm, par ko liecina kiberuzbrukums, kas 2022. gada novembra plenārsēdē skāra Eiropas Parlamentu, liedzot piekļuvi tā tīmekļa vietnei pēc balsojuma par rezolūciju, ar kuru Krievija tiek pasludināta par terorisma sponsorvalsti; |
BG. |
tā kā ES ir būtiski palielinājusi centienus un ieguldījumus kiberdrošības spēju veidošanā, tostarp izmantojot ES programmas “Apvārsnis Eiropa” un “Digitālā Eiropa”; tā kā joprojām ir jāuzlabo kiberdrošība, atvēlot tam attiecīgu finansējumu; tā kā stipra kiberdrošības infrastruktūra varētu samazināt kiberincidentu izmaksas; tā kā ierosinātā Eiropas Kibernoturības akta ietekmes novērtējumā lēsts, ka iniciatīvas rezultātā izmaksas, ko rada incidenti, kas skar uzņēmumus, varētu samazināties par aptuveni 180 līdz 290 miljardiem EUR (17); tā kā Komisija ir lēni reaģējusi ar pasākumiem pret to, ka trešās valstis ar spiegprogrammatūru piekļūst ES iedzīvotāju, tostarp prominentu personu, piemēram, valstu vadītāju vai komisāru ierīču saturam; tā kā pašlaik nav izstrādāts rīcības plāns, lai nepieļautu, ka personas, kas darbojas ārpus ES, piekļūst ES iedzīvotāju ierīču saturam ES teritorijā; |
BH. |
tā kā Padome nesen pieņēma TID 2 direktīvu, lai nodrošinātu augstu kopējo kiberdrošības līmeni visā Savienībā; tā kā ar TID 2 direktīvu ir izveidots ES Kiberkrīžu sadarbības organizāciju tīkls (EU-CyCLONe), kas stiprinās informācijas sistēmu noturību; tā kā pienācīgu kiberdrošības līmeni var sasniegt, tikai sadarbojoties daudziem publiskā un privātā sektora dalībniekiem; tā kā ES joprojām saskaras ar lielu atkarību kiberdrošības jomā; |
BI. |
tā kā Ukrainas kiberaizsardzībai ir nepieciešama visu partneru rīcība un sadarbība; tā kā Rietumu IT korporācijas ir sniegušas palīdzību Ukrainai, lai tās infrastruktūras vājo vietu apzināšanā; tā kā ES trūkst tehnisko spēju, lai apzinātu savas kritiskās infrastruktūras vājās vietas; tā kā sadarbība un informācijas apmaiņa ar mērķtiecīgiem partneriem, piemēram, ASV, Apvienoto Karalisti, Ukrainu un Taivānu, ir būtiska, lai uzlabotu mūsu spēju atpazīt uzbrukumus; |
BJ. |
tā kā kopuzņēmums “Viedie tīkli un pakalpojumi” tika izveidots 2021. gadā, lai Eiropas dalībnieki varētu veidot globālos 6G standartus; tā kā Tīklu un informācijas sistēmu (TIS) drošības sadarbības grupā notiek sadarbība starp Komisiju un dalībvalstu iestādēm, lai īstenotu 5G kiberdrošības instrumentu kopumu; tā kā Eiropas Revīzijas palāta ir secinājusi, ka kopš 5G instrumentu kopuma pieņemšanas ir panākts progress, lai pastiprinātu 5G tīklu drošību, jo lielākā daļa dalībvalstu piemēro ierobežojumus augsta riska pārdevējiem vai ir to piemērošanas procesā, taču neviens no ierosinātajiem pasākumiem nav juridiski saistošs, kas nozīmē, ka Komisijai nav pilnvaru tos piemērot; |
BK. |
tā kā ir bijuši gadījumi, kad trešās valstis transportē migrantus un patvēruma meklētājus uz ES ārējo robežu un tā ir daļa no šo valstu ārvalstu iejaukšanās hibrīdstratēģijas, kas vērsta pret ES un tās dalībvalstīm, piemēram, 2021. gada rudenī Baltkrievija šādi vērsās pret Poliju, Lietuvu un Latviju; tā kā šie hibrīdiejaukšanās mēģinājumi izpaužas arī kā dezinformācijas izplatīšana, kas polarizē ES sabiedrību un apdraud Eiropas vērtības un pamattiesības; |
BL. |
tā kā ārvalstu rīcībspēki bieži izmanto migrantus, mazākumtautības un diasporas, organizējot dezinformācijas kampaņas, lai izmantotu un pastiprinātu negatīvos nepareizos priekšstatus par migrāciju nolūkā radīt spriedzi Eiropas sabiedrībā, piemēram, Ukrainas diaspora Eiropā ir Krievijas dezinformācijas kampaņu upuris, kurās ukraiņus attēlo kā nepateicīgus bēgļus; tā kā platformām ir izšķirīga loma šādu vēstījumu izplatīšanā; |
BM. |
tā kā Eiropā pieaug pret dzimumu līdztiesību vērstu kustību skaits un tās jo īpaši nodarbina seksuālā un reproduktīvā veselība, sieviešu tiesības un LGBTIQ+ personas; tā kā šādas kustības pavairo dezinformāciju, lai samazinātu sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības jomā sasniegto; tā kā ir ziņots, ka šīs kustības saņem miljoniem euro valstu vai privāta ārvalstu finansējuma, tostarp no Krievijas un ASV; |
BN. |
tā kā šī migrantu un mazākumtautību instrumentalizācija pie ES ārējām robežām izgaismo, cik svarīgi ir izveidot efektīvu un integrētu robežu pārvaldības sistēmu un piemērot operatīvus, finansiālus un diplomātiskus pasākumus izturētspējas saglabāšanai; |
BO. |
tā kā Parlaments atbalsta Komisijas priekšlikumu Šengenas Robežu kodeksā iekļaut noteikumus par migrantu instrumentalizāciju, kas ļaus dalībvalstīm rīkoties efektīvāk un koordinētāk; |
BP. |
tā kā Krievijas dezinformācijas un propagandas kampaņas, kas Eiropā un kaimiņvalstīs ir vērstas uz krievu valodīgo diasporu, netieši ietekmē arī sabiedriskās domas veidošanos Eiropā; tā kā dalībvalstīm būtu jāuzņemas galvenā loma, padarot pieejamus uz faktiem balstītus ziņu avotus krievvalodīgo iedzīvotāju grupām, lai tādējādi vērstos pret Kremli atbalstošo vēstījumu; tā kā Krievijas dezinformācijas un propagandas kampaņas ir plaši izplatītas arī daudzās postpadomju valstīs, tostarp Vidusāzijā; |
BQ. |
tā kā Beļģijas federālā prokuratūra sākusi izmeklēt aizdomas par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, korupciju un līdzdalību trešo valstu izcelsmes noziedzīgā organizācijā; tā kā kopš 2022. gada 9. decembra ir notikušas vairākas apcietināšanas un kratīšanas, kas skāra gan pašreizējos, gan bijušos Eiropas Parlamenta deputātus, kā arī darbiniekus; tā kā pēc šiem apgalvojumiem ir jāseko efektīviem Eiropas Parlamenta un ES iestāžu pasākumiem, lai novērstu nepilnības, kas var tikt izmantotas ārvalstu iejaukšanās realizācijai, kā arī jāpalielina pārredzamība un pārskatatbildība, lai aizsargātu iestāžu integritāti; |
BR. |
tā kā uzticēšanās Parlamenta integritātei un tiesiskumam ir ārkārtīgi svarīga Eiropas demokrātijas darbībai; tā kā ir būtiski nodrošināt, ka demokrātiskos procesus neskar privātas un ārējas intereses un ka tiek pilnībā ievērotas pilsoņu tiesības; tā kā interešu grupu pārstāvju spēja ar argumentiem ietekmēt lēmumu pieņemšanu Parlamentā ir būtiska Eiropas demokrātijas daļa; |
BS. |
tā kā INGE I ziņojumā jau tika uzsvērts, ka izteikti trūkst juridiski saistošu noteikumu un pienācīgi netiek ievēroti lobēšanas noteikumi un izmantots ES lobēšanas reģistrs un ka bijušie augsta ranga Eiropas politiķi un civildienesta ierēdņi ir pieņemti darbā autoritāru valstu kontrolētos valsts vai privātos uzņēmumos vai sadarbojas ar šādiem uzņēmumiem; tā kā līdz ar to praktiski nav iespējams izsekot lobēšanai, ko veic valstis ārpus ES; |
BT. |
tā kā elites uzpirkšana ārvalstu interesēs, ko veicina tas, ka netiek ierobežota strauja pāreja no ES iestādēm uz autokrātiskām valstīm ar augstu kaitīgas iejaukšanās risku Savienības demokrātiskajās interesēs, joprojām ir būtisks ārvalstu paņēmiens, kā iejaukties Eiropas Savienības demokrātiskajā darbībā, un to var uzskatīt par korupcijā balstītu problēmu; |
BU. |
tā kā Ķīna un Krievija ir ieviesušas sankcijas pret ES pētniekiem un pētniecības iestādēm to publikāciju vai nostājas dēļ; |
BV. |
tā kā ir vajadzīga lielāka skaidrība par ārvalstu ietekmi, ko īsteno ar ES līmeņa pārstāvju izmantošanu savās interesēs, jo īpaši sadarbībā ar nevalstiskajām organizācijām (NVO), konsultantiem, fondiem, ideju laboratorijām un privātiem uzņēmumiem; tā kā tam nevajadzētu kavēt tradicionālos vēstniecību veiktos sabiedrības uzrunāšanas pasākumus; tā kā Krievijas vēstniecības darbinieku skaits Eiropā samazinās, taču Budapeštā tas turpina pieaugt, kas pierāda, ka Ungārija ir uzņēmīga pret Krievijas izlūkošanas darbībām; |
BW. |
tā kā lobēšana ārvalstu interešu vārdā, jo īpaši attiecībā uz uzņēmumiem stratēģiskās nozarēs un valstu valdībām, var pavērt iespējas īstenot ārvalstu iejaukšanos mūsu iestādēs; tā kā pēc iestāžu nolīguma Pārredzamības reģistrs tika ievērojami uzlabots; tā kā pārredzamības prasību pastiprināšana attiecībā uz PSO, konsultantiem, fondiem, ideju laboratorijām un privātiem uzņēmumiem varētu palīdzēt atklāt ārvalstu iejaukšanos; |
BX. |
tā kā ir bijuši vairāki gadījumi, kad ārvalstis ir organizējušas un koordinējušas naidīgas iebiedēšanas un vajāšanas kampaņas pret Eiropas Parlamenta deputātiem; tā kā tādas valstis kā Krievija, Ķīna un Irāna ir noteikušas ieceļošanas aizliegumus un sankcijas atsevišķiem Eiropas Parlamenta un dalībvalstu parlamentu deputātiem un struktūrām par to, ka tās kritizējušas šo valstu valdību cilvēktiesību politiku; |
BY. |
tā kā atsevišķas autoritāras valstis ir nepatiesi apsūdzējušas ES pilsoņus pārkāpumos vai noziegumos un ieslodzījušas viņus ar mērķi ietekmēt ES dalībvalstu lēmumus; tā kā Irānā bez jebkāda pamatojuma pašlaik ir aizturēts un tiek notiesāta Zviedrijas valstspiederīgā Ahmadreza Djalalie un septiņi Francijas valstspiederīgie; |
BZ. |
tā kā 2022. gada martā ES piemēroja sankcijas Krievijas propagandas raidorganizācijām Russia Today (RT) un Sputnik, uz laiku pārtraucot to apraides darbības, kā arī liekot interneta piekļuves nodrošinātājiem un meklētājprogrammām bloķēt un izņemt no katalogiem to saturu; tā kā kopš 9. sankciju pasākumu kopuma pieņemšanas satelītu operatori, piemēram, Francijas Eutelsat un Luksemburgas SES, ir pārtraukuši ES sniegt apraides pakalpojumus kanāliem RT un Sputnik; tā kā Eutelsat 36B turpina pārraidīt Krievijas Trikolor un NTV pārraides, turklāt dara to arī Krievijas okupētajās Ukrainas teritorijās; tā kā SES turpina pārraidīt RT ziņas Indijā, Meksikā un Dienvidāfrikā; tā kā citi nacionālie satelītoperatori, piemēram, Hellas SAT un Hispasat, kā arī Ungārijas valsts kanāli turpina pārraidīt sankcijām pakļautus televīzijas kanālus; tā kā RT France un RT News joprojām ir pieejamas tiešsaistē; tā kā Krievijas propagandu bieži pastiprina dažādi starptautiski mediji, kam ir ļoti plašs aptvērums konkrētos pasaules reģionos; |
CA. |
tā kā — acīmredzamā pretrunā ES noteiktajām sankcijām — Serbija, kas ir ES kandidātvalsts, ir kļuvusi par drošu patvērumu atsevišķiem Krievijas uzņēmumiem, kuri vēlas izvairīties no ES noteiktajām sankcijām vai mazināt tās, jo kopš 2022. gada jūlija Belgrada ir uzņēmusi pie sevis vairākus RT birojus (iepriekš Russia Today), kas sākuši tiešsaistē raidīt ziņas serbu valodā; |
CB. |
tā kā kriminālatbildības noteikšana par ārvalstu iejaukšanos būtu vērsta pret šādu ļaunprātīgu rīcību un stigmatizētu to; tā kā pašlaik ES nepastāv vispārējs ārvalstu interešu aizliegums, kas nozīmē, ka vainīgie var iesaistīties šādās darbībās, nebaidoties no soda, ja vien viņu rīcība nav uzskatāma par tādu nodarījumu, par kādu pašlaik pienākas sods; tā kā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 83. panta 1. punkta trešo daļu, pamatojoties uz noziedzības attīstību, Padome var pieņemt lēmumu, ar ko nosaka citas īpaši smagu noziegumu jomas ar pārrobežu dimensiju; tā kā ārvalstu iejaukšanās īstenotājiem ir jāpiemēro sankcijas un jāuzliek ierobežojumi, lai novērstu viņu turpmākās darbības; |
CC. |
tā kā Komisija ierosināja saskaņot noziedzīgus nodarījumus un sodus, kas attiecas uz ES sankciju pārkāpumiem; tā kā vairākas dalībvalstis ir apsvērušas iespēju paplašināt Eiropas Prokuratūras (EPPO) kompetences, lai iekļautu tajās arī šādus pārkāpumus; |
CD. |
tā kā ES jau ir izstrādājusi vairākus nozīmīgus tiesību aktus, ar ko vērsties pret ārvalstu ļaunprātīgu manipulēšanu ar informācijas un iejaukšanos (FIMI); tā kā pastāv draudi, ka citas (autoritāras) valstis varētu kopēt ES tiesisko regulējumu dezinformācijas apkarošanai un selektīvi izmantot to, lai ierobežotu mediju brīvību un vārda brīvību; tā kā ES līmenī nav pienācīgi novērtēta pašreizējo instrumentu efektivitāte un ietekme uz sabiedrības izturētspējas stiprināšanu; tā kā šāds novērtējums vēl vairāk uzlabotu turpmāko politiku un instrumentu orientāciju, lai novērstu ārvalstu iejaukšanos un hibrīddraudus; |
CE. |
tā kā pēc savas ekonomiskās izaugsmes un politiskās paplašināšanās pasaules mērogā Ķīna cenšas maksimāli palielināt savas propagandas izplatību ārvalstīs, izplatot pozitīvus vēstījumus par valsti un vienlaikus cenšoties apspiest šīs valsts kritizēšanu; tā kā Ķīna pārņem kontroli pār visiem tradicionālajiem mediju informācijas kanāliem Āfrikā, kur tie joprojām ir visplašāk izmantotais informācijas ieguves līdzeklis; tā kā arī Krievija veic dezinformācijas darbības Āfrikā; tā kā tajās ir tieši iesaistīta Wagner grupa; tā kā šādas darbības var apdraudēt ES pilsoņu drošību, kā arī sadarbības ar Āfrikas partnervalstīm īstenošanu; |
CF. |
tā kā ES uzņemas vadošo lomu ANO ad hoc kibernoziedzības komitejas — ANO Trešās komitejas — darbā, lai aizsargātu aizdomās turamo pamattiesības un procesuālās tiesības; |
CG. |
tā kā kopš Covid-19 pandēmijas pasaulē ir palielinājusies vispārējā izpratne par briesmām, ko rada manipulēšana ar informāciju un iejaukšanās citu valstu lietās; tā kā ANO ir ierosinājusi vairākas iniciatīvas, ar ko uzlabot pārvaldību digitālajā jomā un radīt lielāku saskaņotību starp ANO dalībvalstīm, piemēram, tādas iniciatīvas kā Globālais rīcības kodekss labākai publiskās informācijas integritātei un Globālais digitālais pakts; |
CH. |
tā kā diskusijās ar INGE 2 īpašo komiteju dažu platformu pārstāvji un citas ieinteresētās personas atzinīgi reaģēja uz globālu standartu un jo īpaši Eiropas, un, ja iespējams, transatlantisku standartu noteikšanu, lai cīnītos pret ārvalstu īstenotu manipulēšanu ar informāciju un iejaukšanos; |
CI. |
tā kā sekmīgas kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) / kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) misijas un operācijas un ES delegācijas trešās valstīs ir vienas no labākajām ES stratēģiskās komunikācijas kampaņām trešās valstīs; |
CJ. |
tā kā 2022. gada martā Padome apstiprināja Stratēģisko kompasu; tā kā stratēģiskajā kompasā ir izklāstīts, ka līdz 2024. gadam visām KDAP/KĀDP misijām un operācijām vajadzētu būt nodrošinātām ar pietiekamiem stratēģiskās komunikācijas instrumentiem un resursiem, lai cīnītos pret ārvalstu īstenotu informācijas manipulāciju un iejaukšanos; tā kā misiju komunikācijā ir nepieciešams modernizācijas un profesionalizācijas process, tostarp atbalsts iniciatīvām, kuru mērķis ir apkarot neaizsargātību pret dezinformāciju; tā kā Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) Stratēģiskās komunikācijas grupa (StratCom) ir pastiprinājusi sadarbību ar KDAP misijām un darbībām, lai palīdzētu tām atklāt, analizēt un izprast FIMI kampaņas; |
Koordinēta ES ārvalstu iejaukšanās novēršanas stratēģija
1. |
uzsver, ka Krievijas agresijas karš Ukrainā izgaismoja saikni starp ārvalstu mēģinājumiem manipulēt ar informāciju un draudiem ES un tās tuvākajām kaimiņvalstīm Rietumbalkānos un Austrumu partnerības valstīm, kā arī drošībai un stabilitātei pasaulē; norāda, ka Krievijas pilna mēroga karš Ukrainā padarīja vēl acīmredzamāku Krievijas iejaukšanos demokrātiskajos procesos, kas sākās ilgi pirms iebrukuma un ir balstīta uz vēstures revizionismu; |
2. |
uzsver nepieciešamību attīstīt atvērtu ES stratēģisko autonomiju, lai ierobežotu iejaukšanās iespējas, kurās izmantota ES atkarība stratēģiskās nozarēs, piemēram, enerģētikā, digitālajās tehnoloģijās vai veselībā; atbalsta Eiropas Komisijas, Padomes un citu iestāžu darbu šajā saistībā, jo īpaši attiecībā uz RePowerEU un ES digitālo stratēģiju; |
3. |
atzīmē Komisijas pēcpasākumus saistībā ar pirmajiem ieteikumiem, ko Parlaments pieņēma 2022. gada 9. martā; tomēr atgādina par savu aicinājumu izveidot koordinētu ES stratēģiju pret iejaukšanos, kurā tiktu ņemta vērā gan draudu sarežģītība, gan daudzdimensionālais raksturs un kas balstītos uz skaidri formulētu un daudzpolāru ģeopolitisko analīzi; uzskata, ka šajā visu sabiedrību aptverošajā stratēģijā ir jāiekļauj pasākumi, kas ļautu labāk īstenot spēkā esošos noteikumus par ārvalstu iejaukšanos, izveidot kontaktpunktu izmeklēšanai un stratēģiskai reakcijai pret ārvalstu iejaukšanos un nodrošināt finansējumu spēju veidošanas darbībām dezinformācijas apkarošanai un demokrātisko procesu uzturēšanai; uzskata, ka šai stratēģijai būtu jāapvieno un jārada sinerģijas starp atsevišķajiem centieniem, stratēģijām, rīcības plāniem, ceļvežiem un pamatā esošajiem projektiem un finansējuma plūsmām; uzskata, ka tajā jānosaka stratēģiskie mērķi, vajadzīgās pilnvaras un operatīvās spējas, piemēram, informācijas apmaiņa par draudiem un tehniskā attiecināšana, likumdošanas un diplomātiskie instrumenti, piemēram, jauni tiesību akti, normas, rīkkopas, politiskā attiecināšana, sankcijas un citi pretpasākumi, kā arī veiktspējas palielināšanas prasības, piemēram, papildu finansējums ES aģentūrām un PSO, kas sniedz ieguldījumu šajos centienos, izmantojot galvenos veiktspējas rādītājus, lai nodrošinātu, ka ir panākts pietiekams rezultātu mērogs un tvērums; |
4. |
šajā ziņā atzinīgi vērtē Komisijas priekšsēdētājas paziņojumu par demokrātijas aizsardzības tiesību aktu paketi; atgādina par Komisijas paziņojumiem rūpīgi ņemt vērā INGE un ING2 komitejas ieteikumus izstrādāt stabilu demokrātijas aizsardzības paketi kopā ar tiesību aktiem hibrīddraudu apkarošanai ES; |
5. |
aicina Komisiju un dalībvalstis panākt, lai visos pasākumos, kas tiek veikti ES aizsardzībai pret ārvalstu iejaukšanos un manipulēšanu ar informāciju, būtu ietverti stingri un apņēmīgi pasākumi pamattiesību, tostarp vārda brīvības un uzskatu brīvības, aizsardzībai; |
6. |
uzskata, ka būtu rūpīgi jāapsver centieni atteikties no pieejas, kas balstīta uz valstu agnostisku vērtējumu, kurā ir vienāda attieksme pret visiem ārvalstu iejaukšanās centieniem neatkarīgi no to izcelsmes valsts, un pāriet uz riskos balstītu pieeju, kura balstīta uz objektīviem kritērijiem, līdzīgi kā tas ir paredzēts Direktīvā (ES) 2015/849 (18), un jāizdara secinājumi no citu valstu pieredzes; uzskata, ka riskos balstīta pieeja darbotos kā viens no daudzpakāpju pieejas pamatelementiem, kas nodrošina informāciju politikai un pretpasākumiem pret ārvalstu iejaukšanos, novērš lieku juridisko sarežģītību un efektīvāk izmanto ierobežotās spējas un resursus no darbības līmeņa līdz politikas līmenim, ņemot vērā to faktoru, kas ir vissvarīgākais ārvalstu ietekmes novērtēšanā un reaģēšanā uz to — izcelsmes valsti; uzskata arī, ka šajā pieejā jāietver skaidrs potenciālo sankciju komplekts un līdz ar to tai jādarbojas arī kā atturošam līdzeklim pret pārkāpējiem un kā svirai pret jauniem ļaunprātīgiem dalībniekiem, kurus varētu pievienot sarakstam; uzskata, ka potenciālo kritēriju vidū jābūt šādiem kritērijiem:
|
7. |
uzskata, ka ES sadarbībā ar dalībvalstīm ir jāstiprina stratēģiskā komunikācija par pretošanos manipulēšanai ar informāciju un šādu gadījumu atklāšanu un plaši jāziņo par tagadējām ārvalstu (atmaskošanas) operācijām, īpašo globālajos dienvidos; prasa stiprināt ES atmaskošanas spējas un veikt turpmākus ieguldījumus šādās spējās; atgādina Ukrainas un Taivānas radītos piemērus manipulēšanas ar informāciju preventīvā atmaskošanā un atklāšanā, kā arī nepieciešamību balstīties uz mācībām, kas gūtas no šo valstu pieredzes; atgādina arī, ka, lai preventīvi atmaskotu vai ātri atklātu manipulēšanu ar informāciju, ir jābūt satvaram, kas ļauj ātri dalīties ar informāciju, ko sniedz pilsoniskā sabiedrība un privātie uzņēmumi; |
8. |
atbalsta priekšsēdētāja vietnieces Věra Jourová publisko aicinājumu Tallinā 2023. gada janvārī (19) paplašināt neatkarīgus komunikācijas kanālus, kas paredzēti krievvalodīgajiem; aicina Komisiju un EĀDD attiecīgi reaģēt, izstrādājot konkrētus priekšlikumus un pasākumus; |
9. |
nosoda bīstamos dezinformācijas pakalpojumus, ko vēlēšanu procesu ietekmēšanai valsts un nevalstiskās struktūras var iegādāties, piemēram, tumšajā tīmeklī, kur atrodami šādu pakalpojumu saraksti ar visām cenām; pauž nožēlu, ka daudzu citu pielietojumu starpā tie ir izmantoti uzbrukumos vēlēšanu procesiem; |
10. |
prasa izveidot ES struktūru, kuras uzdevums būtu analizēt statistikas datus, koordinēt pētniecības projektus un sagatavot ziņojumus, lai uzlabotu situācijas apzināšanos un dalītos ar izlūkdatiem, attiecinātu tos un veiktu pretpasākumus saistībā ar FIMI, tostarp iesaistot Eiropas Ārējās darbības dienestu, un šai struktūrai vajadzētu būt atskaites punktam un specializēto zināšanu centram, kas veicinātu un sekmētu apmaiņu ar informāciju starp dalībvalstu iestādēm, ES iestādēm un ES aģentūrām; uzskata, ka šāda struktūra jāfinansē no ES budžeta un tai jābūt informācijas integritātes centram, kurš sadarbotos ar visām ES iestādēm un izmantotu visus pieejamos instrumentus, lai nenotiktu darbību dublēšanās; |
11. |
aicina dalībvalstis atzīt to, ka ārvalstu iejaukšanās, tostarp dezinformācija, ir valstu un pārrobežu drošības apdraudējums; uzsver, ka ir vajadzīga dalībvalstu solidaritāte, lai efektīvi cīnītos pret šāda veida darbībām; prasa grozīt LESD 222. pantu, lai tajā iekļautu ārvalstu iejaukšanos; |
12. |
prasa ES dalībvalstu parlamentiem apsvērt iespēju izveidot pašiem savas parlamentāras struktūras, kuru uzdevums būtu pārraudzīt pasākumus saistībā ar demokrātijas aizsardzību pret ārvalstu iejaukšanos un manipulāciju ar informāciju un izveidot regulāru informācijas apmaiņu par šiem tematiem; |
13. |
vērš uzmanību uz to, ka ir pabeigtas kopīgās mācības EU Integrated Resolve 2022, kuru mērķis bija paaugstināt ES spēju reaģēt uz sarežģītu hibrīdkrīzi, kurai ir gan iekšēja, gan ārēja dimensija; tomēr pauž nožēlu, ka Parlaments netika iesaistīts šajās mācībās, un aicina pārējās ES iestādes strukturāli iesaistīt Parlamentu visās līdzīgās mācībās; |
14. |
mudina īstenot visu veidu sadarbību starp dažādu ES iestāžu dienestiem, kuri atbild par operatīvajām darbībām saistībā ar dezinformācijas uzraudzību un apkarošanu, piemēram, sadarbību starp Parlamenta Dezinformācijas darba grupu, Komisijas dienestiem un EĀDD StratCom nodaļu un tās ātrās brīdināšanas sistēmu; atzinīgi vērtē EĀDD un Komisijas sadarbību ar Parlamentu, lai regulāri informētu Parlamentu par būtiskām norisēm saistībā ar FIMI apdraudējuma tendencēm, jo īpaši attiecībā uz ES vēlēšanām; ierosina izveidot Eiropas Parlamenta deputātu un dalībvalstu parlamentu deputātu ātrās brīdināšanas sistēmu nolūkā apkarot dezinformāciju tiešsaistes platformās un novērst dezinformācijas kopīgošanu; |
15. |
atzinīgi vērtē to, ka EĀDD ir atvieglinājusi iespēju Informācijas apmaiņas un analīzes centra (ISAC) iespējas izstrādāt vienotu metodiku un satvaru sistemātiskai draudu izlūkdatu un pierādījumu vākšanai un apmaiņai un līdz ar to šī centra iespējas nodrošināt labāku situācijas apzināšanos; uzsver EĀDD panākto progresu attiecībā uz kopēju analītisko sistēmu un metodiku attiecībā uz FIMI, kā aprakstīts Eiropas Demokrātijas rīcības plānā, un uzsver, kā ISAC ietvaros šāds atklātā pirmkoda, sadarbspējīgs un sadarbspējīgs protokols situācijas apzināšanās atbalstam var veicināt ciešāku sadarbību starp ES iestādēm, struktūrām un aģentūrām, dalībvalstīm, sociālo plašsaziņas mediju platformām, ziņu aģentūrām un pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem; prasa piešķirt pietiekamu finansējumu nepārtrauktai attīstībai, sabiedrības iesaistīšanai un spēju veidošanai, kas veicinās šā modeļa plašu pieņemšanu un ievērojamu tvērumu un mērogu visā Savienībā; |
16. |
aicina Eiropas Parlamentā izveidot pastāvīgu struktūrvienību, kas nodrošinātu transversālu pieeju efektīvai ārvalstu iejaukšanās uzraudzībai un apkarošanai; |
Noturība
17. |
prasa ES iestādēm, dalībvalstīm, partnervalstīm, pilsoniskajai sabiedrībai, ekonomikas dalībniekiem un neatkarīgajiem medijiem vairot sabiedrības un institucionālo izpratni un ieguldīt visaptverošā izglītošanā par dezinformāciju, manipulēšanu ar informāciju, ārvalstu iejaukšanos un veidiem, kā pret to cīnīties; |
18. |
uzsver, ka ES ir jāmācās no Ukrainas, Taivānas un citu valstu pieredzes un zināšanām ārvalstu iejaukšanās un agresijas apkarošanā un ar minētajām valstīm jāturpina cieša sadarbība šajā jomā; tomēr norāda uz atšķirīgo situāciju, kādā darbojas Taivāna; |
19. |
pauž atzinību, ka Eiropas Digitālo mediju observatorijai (EDMO), kas ir neatkarīgs faktu pārbaudītāju, akadēmisko pētnieku un citu ieinteresēto personu tīkls, drīzumā būs centri, kuri aptvers visas ES dalībvalstis, tādējādi stiprinot uzdevumu atklāt un analizēt dezinformācijas kampaņas, maldinošu informāciju un citu trešo valstu radītu saturu, kas nepārprotami paredzēts propagandai, organizēt medijpratības pasākumus un citus pasākumus, ar ko atbalsta cīņu pret dezinformāciju; uzsver, ka ES vai dalībvalstīs ir nepieciešams tiesiskais regulējums, lai nodrošinātu faktu pārbaudes kvalitāti; |
20. |
atkārtoti aicina dalībvalstis skolu un augstskolu mācību programmās iekļaut mediju un digitālo līdzekļu lietotprasmi, pilsonisko izglītību, Eiropas kopējo vēsturi, pamattiesību ievērošanu, kritisko domāšanu un sabiedrības līdzdalības veicināšanu, vienlaikus cenšoties palielināt izpratni pieaugušo, tostarp gados veco cilvēku, vidū un mazināt digitālās plaisas, kas saistītas ar vecumu, dzimumu un sociālo stāvokli; aicina izstrādāt saskaņotu ES medijpratības stratēģiju ar projektiem, kas dod taustāmus rezultātus, kuriem ir ievērojams mērogs un kuri aizsniedz visu Savienību; mudina kopīgot ar kandidātvalstīm ES Vadlīnijas par medijpratību, kas tulkotas valstu valodās, lai cīnītos pret dezinformāciju un veicinātu digitālo lietotprasmi, izmantojot izglītību un apmācību; šajā sakarā aicina dalībvalstis apsvērt iespēju izglītības iestādēs izstrādāt un izplatīt izglītojošus materiālus, kas paredzēti dažādām vecuma kategorijām un no kuriem gan bērni, gan jaunieši var mācīties to, kā gūt pienācīgu informāciju un pārbaudīt informācijas pareizību; prasa izveidot ārvalstu ietekmes un tās ietekmes uz augstāko izglītību un pētniecību observatoriju; |
21. |
uzsver, cik svarīga ir vēsturiskā atcere un pētījumi par totalitārajiem režīmiem, piemēram, par Padomju režīmu, un pārredzamas, uz faktiem balstītas publiskas debates par šādu režīmu noziegumiem, lai stiprinātu mūsu sabiedrības noturību pret vēstures izkropļošanu un manipulēšanu ar to; atkārtoti norāda, cik svarīgas ir tādas PSO kā Memorial, kas strādā vēsturiskās atceres jomā, jo īpaši saistībā ar Eiropas jaunāko vēsturi, kura ir no Krievijas nākošās sistemātiskas dezinformācijas un revizionisma mērķis nolūkā attaisnot šīs valsts patlaban īstenoto agresiju un iejaukšanos; |
22. |
aicina Komisiju izstrādāt efektīvu demokrātijas aizsardzības pasākumu kopumu, ņemot vērā Konferences par Eiropas nākotni pieredzi un galīgos priekšlikumus, tostarp iniciatīvas, lai stiprinātu mūsu demokrātiju no iekšienes, visu laiku —arī tad, kad netuvojas vēlēšanas — kopjot pilsoniskajā sabiedrībā iesaistīšanās demokrātijā un iedzīvotāju aktīvas līdzdalības kultūru; |
23. |
uzsver, ka valsts pārvaldes iestādēm visos līmeņos ir vajadzīga speciāla apmācība, kuras mērķis ir identificēt un apkarot manipulēšanu ar informāciju un iejaukšanos, vienlaikus uzsverot, ka šai apmācībai vajadzētu būt dzimumsensitīvai; atkārtoti aicina ES iestādes, struktūras, birojus un aģentūras un dalībvalstu iestādes turpināt un pastiprināt līdzīgas apmācības un pašreizējās situācijas izpratnes pasākumus, jo hibrīddraudi ir visu laiku, ir plaši izplatīti un to mērķis aizvien biežāk ir ietekmēt ES politiku un tiesību aktus; aicina ES iestādes, struktūras, birojus un aģentūras izveidot starpiestāžu apmācību, lai veicinātu ES iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru vispārējo noturību; |
24. |
aicina ES iestādes, struktūras, birojus un aģentūras un dalībvalstu iestādes pieņemt īpašu komunikācijas satvaru ar pasākumiem, kas palīdzētu strauji atklāt ārvalstu iejaukšanos un mēģinājumus manipulēt ar informācijas telpu un līdz ar to šādus uzbrukumus novērst un izskaust; atzinīgi vērtē EĀDD, NATO StratCom CoE un Hybrid CoE, kas ir nozīmīgi partneri un palīdz veidot labāku izpratni par situāciju un izstrādāt papildu atbildes pasākumus, ar ko apkarot ārvalstu manipulēšanu ar informāciju un iejaukšanos; |
25. |
atkārtoti aicina EĀDD balstīt savas speciālās zināšanas stratēģiskajā komunikācijā un publiskajā diplomātijā, kam vajadzīgas plašākas pilnvaras un vairāk resursu tā Stratēģiskās komunikācijas nodaļai un īpaši darba grupām, īstenojot uz risku balstītu pieeju un ņemot vērā tagadējo Krievijas agresiju Ukrainā, hibrīdkaru un propagandu, kas nāk kā no Krievijas valsts, tā Krievijas nevalstiskajiem rīcībspēkiem, kā arī hobrīdkara ietekmi ES kandidātvalstīs Rietumbalkānos, kā arī Moldovā un citās Austrumu partnerības valstīs; uzsver, ka dialogs ar iedzīvotājiem ir neaizstājams, lai palielinātu informētību par ES ārpolitikas un drošības politikas prioritātēm; atzinīgi vērtē un uzteic darbu saistībā ar EUvsDisinfo tīmekļa vietni un datubāzi un aicina šo platformu paplašināt un atvēlēt tai pienācīgu finansējumu; |
26. |
norāda, ka ir steidzami jāpastiprina centieni cīņā pret ļaunprātīgām FIMI kampaņām, kuru mērķis ir ierobežot ES kandidātvalstu un potenciālo kandidātvalstu spējas pakāpeniski pielāgoties ES kopējai ārpolitikai un drošības politikai (KĀDP); atzinīgi vērtē EĀDD ieguldījumu, atbalstot institucionālās spējas un mediju īpašnieku pārredzamību, īpaši Rietumbalkānos, ņemot vērā nestabilo drošības situāciju tajā un to, ka nestabilitāte var izplatīties plašāk reģionā; uzsver, ka ir proaktīvi jācīnās pret propagandu, ko reģionā izplata ļaunprātīgi rīcībspēki, kuru mērķis ir iedragāt ES intereses un vērtības; |
27. |
aicina ES un dalībvalstis palielināt atbalstu PSO to centienos pretoties FIMI, jo tās ir apliecinājušas savu efektivitāti un veicinājušas izpratni par riskiem, kuri saistīti ar sociālajos medijos un arī tradicionālajos medijos izplatīto informāciju un dezinformāciju, turklāt daudzas PSO ir apliecinājušas savu efektivitāti darbā ar tradicionālajiem medijiem, jo darbojas vietējā līmenī, tuvāk dezinformācijas mērķauditorijai un tāpēc vislabāk zina, kā runāt ar šiem medijiem; uzskata, ka tehnoloģiju un mediju uzņēmumiem būtu jāsadarbojas ar PSO, kas spēj sniegt speciālās zināšanas par politisko un kultūras kontekstu, lai izstrādātu stratēģijas ar mērķi mazināt riskus, kas saistīti ar iejaukšanos vēlēšanu procesos; |
28. |
prasa skaidrā un pārredzamā veidā piešķirt izmklējošajiem žurnālistiem un PSO pietiekamu un ilgtspējīgu finansējumu, kas atbilst to centieniem uzlabot izpratni, atklāt iejaukšanās mēģinājumus demokrātiskajos procesos un neitralizēt radīto ietekmi; |
29. |
prasa paredzēt, palielināt un mobilizēt publiskos avotus attiecīgajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām un censties palielināt privāto finansējumu, piemēram, sekmējot līdzekļu devēju konferenci; aicina uzsākt kopīgu iniciatīvu, kurā būtu apvienoti ES fondi un programmas, tostarp Demokrātijas aizsardzības pakete, kas drīzumā tiks pieņemta, kā arī finanšu organizācijas, divpusējo līdzekļu devēji un saņēmēji, lai uzlabotu saskaņošanu un sadarbību ieguldījumu jomā demokrātiskai noturībai un cīņai pret FIMI, un šajā ieguldījumu sistēmā paredzēt dotāciju piešķiršanu, balstoties uz objektīviem, pārredzamiem un uzraudzītiem kritērijiem, neatkarīgiem faktu pārbaudītājiem, izmeklējošajiem žurnālistiem, akadēmiskajām aprindām, ideju laboratorijām un PSO, kas nodarbojas ar situācijas izpratnes uzlabošanu (piemēram, manipulācijas ar informāciju un iejaukšanās izpēti, izmeklēšanu un izcelsmes meklēšanu, sadarbības attīstīšanu šajā jomā, kā arī ISAC metodoloģijas izstrādi un iedzīvināšanu un atklātā koda rīkus, ar kuriem pretoties FIMI), un iekļaut pasākumus mediju, digitālās un informācijas pratības veicināšanai, kā arī citus noturības veicināšanas pasākumus un atbalstu cilvēktiesību aizstāvjiem, reizi gadā vai divos gados izsludinot uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, lai saņemtu ilgtermiņa daudzgadu finansējumu; |
30. |
uzsver, cik būtiski ir radīt trauksmes cēlējiem, žurnālistiem un citiem mediju profesionāļiem nepieciešamos apstākļus, lai veicinātu atklātas, brīvas, objektīvas un taisnīgas publiskās debates, kas ir ļoti būtiski demokrātijai un izšķirīgs aspekts, kā palīdzēt sabiedrībai cīnīties pret dezinformāciju, manipulēšanu ar informāciju un iejaukšanos; uzsver, ka ir vajadzīgs drošs aprīkojums un spēcīga, atklātā pirmkoda, pilnīga šifrēšana, lai aizsargātu žurnālistu un viņu informatoru saziņas konfidencialitāti un integritāti; |
31. |
atzinīgi vērtē pret SLAPP vērsto priekšlikumu (20), kas ietver priekšlikumu direktīvai un ieteikumu ar mērķi uzlabot žurnālistu, cilvēktiesību aizstāvju un PSO aizsardzību pret ļaunprātīgu tiesvedību; turklāt atzinīgi vērtē Komisijas 2022. gada ziņojumā par tiesiskumu veikto analīzi par pastāvošajiem draudiem žurnālistu drošībai ES un draudiem ar tiesvedību un ļaunprātīgu tiesvedību pret sabiedrības līdzdalību; uzsver, ka ES pieaug novērošanas spiegprogrammatūras izmantošana pret žurnālistiem un PSO ar mērķi viņus iebiedēt un vajāt; uzsver, ka šis jautājums ir jāiekļauj Komisijas novērtējumā par tiesiskumu; |
32. |
atgādina, ka neatkarīgi, plurālistiski un kvalitatīvi mediju pakalpojumi ir spēcīgs līdzeklis, ar ko vērsties pret ārvalstu manipulēšanu ar informāciju un iejaukšanos; šajā sakarā atgādina par “Reportieri bez robežām” izveidoto Žurnālistikas uzticamības iniciatīvu, kuras mērķis ir izstrādāt nozares standartus; atkārtoti aicina izveidot pastāvīgu ES ziņu mediju un žurnālu finansēšanas mehānismu; uzskata, ka mediju brīvība un plurālisms ir jāaizsargā arī tiešsaistes vidē, jo īpaši saistībā ar žurnālistikas satura pieejamību tiešsaistes platformās; |
33. |
atzīmē, ka ir jānodrošina, lai cīņā pret dezinformāciju būtu iesaistītas arī tradicionālās avīzes un ziņu kanāli; jo īpaši aicina ziņu kanālus būt pārredzamākiem attiecībā uz to ekspertu profiliem, kurus tie aicina uz savām pārraidēm kā ekspertus; |
34. |
pauž gandarījumu par priekšlikumu Eiropas Mediju brīvības aktam (21) (EMFA), kura mērķis ir ES līmenī izveidot kopīgu satvaru, lai garantētu plurālismu un neatkarību mediju pakalpojumu iekšējā tirgū, paredzot īpašus noteikumus pret politisku iejaukšanos redaktoru lēmumos un pret uzraudzību, kā arī nodrošinot atbilstīgu finansējumu sabiedrisko mediju platformām un mediju īpašnieku pārredzamību un aizsargājot mediju saturu tiešsaistē; mudina ieviest arī pasākumus, ar kuriem aizsargāt medijus un tajos strādājoši, īpaši, kad pret tiem vēršas ārvalstu rīcībspēki ar mērķi neļaut tiem izmantot tiesības uz informāciju; uzsver, ka vajadzīgi uzlabojumi, jo īpaši noteikumos par novērošanu, lai nodrošinātu, ka šie noteikumi neatzīst spiegprogrammatūras izmantošanu pret personām, sevišķi žurnālistiem, par likumīgu un tādējādi neiedragā pamattiesības tā vietā, lai tās nostiprinātu; |
35. |
atzinīgi vērtē ierosinājumu Eiropas Mediju brīvības akta priekšlikuma satvarā izveidot jaunu Eiropas mediju pakalpojumu padomi, kurā darbotos nacionālās mediju iestādes un kurai vajadzētu būt nozīmīgai lomai cīņā pret dezinformāciju, tostarp ārvalstu iejaukšanos un manipulēšanu ar informāciju; jo īpaši norāda, ka viens no ierosinātajiem padomes uzdevumiem ir koordinēt valstu pasākumus, kas saistīti ar ārpus ES dibinātu pakalpojumu sniedzēju mediju pakalpojumiem, kuru mērķauditorija ir ES un kuri var apdraudēt valsts drošību; tādēļ iesaka padomē iekļaut Rietumbalkānu un Austrumu partnerības valstis; mudina nodrošināt, lai šāda Eiropas mediju pakalpojumu padome būtu neatkarīga no Komisijas un dalībvalstu valdībām gan organizācijas, gan finansējuma ziņā, jo tas tai ļautu strādāt objektīvi un politiski neatkarīgi; |
36. |
saistībā ar Eiropas Mediju brīvības aktu atzinīgi vērtē priekšlikumus par neatkarīgu uzraudzību attiecībā uz mediju pakalpojumu iekšējo tirgu, kas ietvertu detalizētus datus un kvalitatīvu analīzi par dalībvalstu mediju tirgu noturību, jo īpaši attiecībā uz ārvalstu manipulēšanas ar informāciju un iejaukšanās riskiem; atzinīgi vērtē priekšlikumu organizēt strukturētu dialogu starp platformām un mediju nozari, lai uzraudzītu platformu atbilstību pašregulējuma iniciatīvām; uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt, lai EMFA vai jebkāds cits pašreizējs vai turpmāks mediju vai tehnoloģiju tiesību akts neiekļautu kādus īpašus atbrīvojumus no horizontāla satura moderācijas noteikumiem, sniedzot neierobežotu rīcības brīvību dezinformācijas izplatītājiem; |
37. |
aicina ieviest “spoguļklauzulas”, saskaņā ar kurām Eiropas informācijas telpas atvērtība trešām valstīm būtu samērīga ar Eiropas mediju piekļuvi šīm valstīm; mudina Komisiju izstrādāt ES mēroga regulatīvo sistēmu, lai nepieļautu, ka Eiropas mediju uzņēmumus iegādājas mediju kompānijas, kas atrodas ārvalstu valdību redakcionālā kontrolē vai pieder augsta riska ārvalstīm; tam būtu jāattiecas galvenokārt uz nedemokrātiskām vai augsta riska valstīm, kurās Eiropas mediju organizācijām nav atļauts brīvi darboties vai kurās uz tām tiek izdarīts spiediens, lai informācijas atspoguļojums būtu labvēlīgs attiecīgo valstu valdībām; šo centienu pamatā jābūt kopējai datubāzei, lai veicinātu saskaņotu novēršanu un/vai kriminālvajāšanu visā Eiropas Savienībā; ierosina šādu regulatīvo sistēmu balstīt uz esošajiem ārvalstu tiešo investīciju izvērtēšanas mehānismiem, lai nepieļautu dublēšanos; mudina EMFA iekļaut noteikumus par mediju īpašnieku pārredzamību, kas pašlaik ir rekomendāciju līmenī; |
38. |
uzsver, ka aizvien biežāka klimata pārmaiņu noliegšana var būt saistīta ar sazvērestības teoriju plašāku pieņemšanu, kas balstās uz apzināti veidotu pretošanos realitātei un zinātnes noliegšanu un ietver nepatiesas idejas par pilnīgi visu — sākot ar Krievijas agresijas kara pret Ukrainu noliegšanu līdz pat Covid-19 vakcīnām; uzsver, ka ārvalstu rīcībspēku loma, izplatot dezinformāciju par klimata pārmaiņām un ES klimata politiku, iedragā sabiedrības atbalstu un tiek izmantota arī iekšējo rīcībspēku naratīvos, kuri ar šīs klimata dezinformācijas palīdzību virzās paši uz saviem politiskajiem mērķiem; |
39. |
atbalsta ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu 27. konferences (COP 27) vadošo klimata ekspertu aicinājumu tehnoloģiju uzņēmumiem risināt pieaugošo dezinformācijas problēmu un jo īpaši pieņemt vispārēju klimata maldinošas informācijas un dezinformācijas definīciju, kas ietver zinātnisko pierādījumu sagrozīšanu un nepatiesu risinājumu veicināšanu, apņemties ievērot mērķi nepublicēt nekādu reklāmu, kas ietver maldinošu informāciju un dezinformāciju par klimatu un zaļmaldināšanu, un apmainīties ar iekšējiem pētījumiem par maldinošas informācijas un dezinformācijas par klimatu un zaļmaldināšanas izplatību savās platformās; |
40. |
aicina platformas veikt pasākumus, lai uzlabotu pārredzamību un novērstu un nepieļautu tādu reklāmu izvietošanu, kas veicina klimata pārmaiņu noliegšanu, un vērst šos pasākumus arī pret cita veida konspirācijas teorijām un dezinformāciju; atzīst, ka ir steidzami jādemonetizē dezinformācijas izplatīšana, kas saistīta ar klimata pārmaiņām; |
41. |
ar bažām norāda, ka daudziem no spēkiem, kas saasina klimata pārmaiņu noliegšanu un uzbrukumus klimatrīcībai, ir pārbaudīta lietotāja statuss dažādās sociālo mediju platformās, tostarp Twitter, kas ļauj tiem izplatīt maldinošu informāciju/dezinformāciju aiz šā privileģētā statusa miljoniem sekotāju, un ka šādi spēki nereti ir bāzēti ārpus Eiropas Savienības; aicina Twitter īstenot stingrākas pārbaudes, tirgojot savu “zilo ķeksīti”; |
Iejaukšanās, izmantojot tiešsaistes platformas
42. |
atgādina, ka tiešsaistes platformu uzņēmējdarbības modelis joprojām balstīts uz reklāmu, kuras pamatā ir personas dati un neskaidri algoritmi, kas nozīmē, ka lielāka iesaiste rada lielākus reklāmas ieņēmumus, savukārt iesaisti nodrošina algoritmi, kuri atalgo polarizētus un ekstrēmus viedokļus, nevis uz faktiem balstītu informāciju, tādējādi radot būtiskus riskus manipulēt ar datiem; uzsver, ka Vispārīgā datu aizsardzības regula (22) (VDAR), Digitālo pakalpojumu akts, ES prakses kodekss dezinformācijas jomā un gaidāmā Regula par politiskās reklāmas pārredzamību un mērķorientēšanu nodrošina papildu aizsardzības pasākumus pret šādu ļaunprātīgu un manipulējošu praksi; atkārtoti norāda uz savu atbalstu visiem pasākumiem, lai aizliegtu politiskās reklāmas mikromērķorientēšanu, jo īpaši, bet ne tikai, balstoties uz sensitīviem personas datiem; |
43. |
aicina Komisiju, dalībvalstis un tehnoloģiju uzņēmumus sadarboties un ieguldīt vairāk resursu regulatīvo un tehnoloģisko aizsardzības līdzekļu izstrādē attiecībā uz dezinformāciju, kas balstīta uz MI; |
44. |
pauž nožēlu, ka lielākās platformas, piemēram, Meta, Google, YouTube, TikTok un Twitter, joprojām nedara pietiekami, lai aktīvi pretotos dezinformācijai un pat atlaiž darbiniekus, neraugoties uz regulatoru, pilsoniskās sabiedrības un pat uzņēmumu iekšienē par integritāti atbildīgo darbinieku pastāvīgajiem aicinājumiem tā nerīkoties; atgādina, ka platformām ir jābūt pietiekamam skaitam darbinieku, lai nodrošinātu moderācijas rīku regulāru atjaunināšanu nolūkā nepieļaut, ka kaitīgs saturs apiet platformu moderācijas politiku; atgādina, ka dezinformācijas un iejaukšanās kampaņas lielā mērā balstās uz dezinformācijas koordinēšanu platformu starpā un uz mikromērķorientēšanu; pauž nožēlu par to, ka ES ir atkarīga no ārpussavienības uzņēmumu palīdzību, lai saglabātu Eiropas vēlēšanu integritāti; prakses kodeksā paredzētā pašregulācijas pieeja ir izrādījusies nepietiekama, tādēļ mudina visas platformas, arī mazākas platformas, pastiprināt koordināciju, lai labāk atklātu šādas kampaņas un novērstu to izplatību; |
45. |
pauž nožēlu par to, ka sociālo mediju uzņēmumi nepilda savus pienākumus un ir izrādījušies neefektīvi dezinformācijas un maldinošas informācijas atklāšanā savās platformās, kā arī lēni to izskauž; pauž nožēlu par to, ka šis aktivitātes trūkums no tiešsaistes platformu puses liecina par saistošu noteikumu neesamību Eiropas tiesiskajā regulējumā; atgādina, ka šo platformu uzņēmējdarbības modelis nozīmē, ka tām ir piekļuve attiecīgajiem datiem; pauž nožēlu par to, ka tās nereti reaģē vien tad, kad iedzīvotāji, pētnieki vai mediji norāda uz konkrētu to saturu; aicina platformas piešķirt prioritāti uz faktiem balstītai informācijai, kas iegūta no uzticamiem avotiem; |
46. |
aicina platformas piešķirt vairāk kvalificētu darbinieku, resursu un spēju uzraudzīt un kontrolēt kaitīgu saturu un uzvedību visās ES oficiālajās valodās, vietējās valodās un dialektos un mudina platformas palielināt finansējumu un uzlabot akreditēto trešo personu faktu pārbaudītāju integrāciju visās ES valodās; uzsver, ka steidzami jārisina jautājums par kaitīgu saturu; |
47. |
norāda, ka ir arī ļoti žēl, ka lielās tehnoloģiju platformas lielākajā daļā ES dalībvalstu nepiedāvā cilvēku nodrošinātu cilvēku apkalpošanu; |
48. |
pauž nosodījumu tam, ka kopš īpašnieka maiņas Twitter kāpjas atpakaļ cīņā pret dezinformāciju; jo īpaši pauž nožēlu par to, ka Twitter ir ievērojami samazinājis to darbinieku skaitu, kuri ir atbildīgi par dezinformācijas pārtraukšanu, tostarp to darbinieku skaitu, kuri ir atbildīgi par globālā satura moderāciju, naida runu un uzmākšanos tiešsaistē; pauž nožēlu, ka nesen apturēto kontu darbība ir atjaunota, tos pienācīgi neizvērtējot, un īpaši par to, ka ir atjaunoti vardarbīgi labēji un atklāti fašistiski konti, tostarp tādi, kas noliedz ASV prezidenta 2020. gada vēlēšanu rezultātus; stingri noraida Twitter lēmumu pārtraukt īstenot politiku pret dezinformāciju par Covid-19; |
49. |
norāda, ka Krievijas agresijas karš Ukrainā ir uzsvēris, ka trūkst kontaktpunktu, ar kuru starpniecību iestādes varētu ziņot par dezinformāciju un likumam neatbilstošu saturu; pauž nožēlu par to, ka Meta vadītāji nereti atbildību par satura moderēšanu nodod Amerikas Savienotajās Valstīs bāzētajai drošības komandai; pauž bažas par to, ka Baltijas valstīs ir tikai divi Meta pārstāvji, kas nozīmē, ka trūkst resursu satura moderēšanai, kā rezultātā rodas kļūdas, piemēram, tiek apturēti konti, kas atbilst likumam; |
50. |
uzskata par satraucošu to, ka grupas, kas izplata ar veselību saistītu dezinformāciju, politiskie ekstrēmisti un tādi reliģiskie fundamentālisti kā Taliban ir spējuši iegūt pārbaudīta statusa atzīmi, abonējot Twitter Blue; aicina Twitter grozīt savu politiku, lai novērstu personības piesavināšanos, viltojumus vai maldinošus apgalvojumus par specializētām zināšanām; |
51. |
atgādina, ka Twitter ir parakstījis pastiprināto Dezinformācijas prakses kodeksu un ka īpašumtiesību maiņai nevajadzētu ietekmēt platformas saistības saskaņā ar kodeksu; atgādina Twitter, ka uzņēmumam ir jāievēro visi attiecīgie Eiropas Savienības regulējumi, tostarp DPA; mudina Komisiju un kompetentās valsts iestādes nodrošināt, ka Twitter ievēro Eiropas standartus un noteikumus, un piemērot atbilstīgas sankcijas, ja tehnoloģiju uzņēmumi neievēro ES standartus; |
52. |
aicina platformas atvieglot piekļuvi visiem datiem, īpaši pētnieku piekļuvi tiem datiem, uz kuriem balstīti konstatējumi, un uzturēt atsaukto datu krātuvi, lai palīdzētu pētniekiem turpmākajās izmeklēšanās, kā arī palīdzētu citiem tehnoloģiju uzņēmumiem, demokrātiskām valdībām un tiesībaizsardzības iestādēm veikt atbilstošus pasākumus; aicina Komisiju nodrošināt, ka tas notiek atbilstīgi DPA un ES prakses kodeksam dezinformācijas jomā, un pieprasīt, lai platformas sniedz skaidrojumu, kādēļ tās uzskata, ka nav tehniski iespējams nodrošināt piekļuvi datiem; |
53. |
atzinīgi vērtē DPA noteikumus, saskaņā ar kuriem ļoti lielām tiešsaistes platformām un ļoti lielām tiešsaistes meklētājprogrammām ir jāsniedz informācija par algoritmiem un jāizskaidro to darbība, lai būtu iespējams novērtēt to ietekmi uz vēlēšanām un citiem demokrātiskiem procesiem un veikt riska mazināšanas pasākumus; aicina ES prakses kodeksa dezinformācijas jomā parakstītājas puses pilnībā ievērot savas apņemšanās; pauž nožēlu par to, ka ES prakses kodeksa dezinformācijas jomā parakstītājām pusēm nav saistošu apņemšanos; aicina ātri pieņemt prakses kodeksu kā rīcības kodeksu saskaņā ar DPA, tostarp revīzijas, kurās tiktu novērtēta atbilstība, kā noteikts 28. pantā, un aicina Komisiju apsvērt, kādi jauni tiesību aktu priekšlikumi vai atjauninājumi ir vajadzīgi, lai novērstu neatbilstību, kā arī paredzēt iespēju uz laiku vai pastāvīgi apturēt tādu platformu darbību, kuras sistemātiski nepilda savas saistības saskaņā ar Pušu konferenci; |
54. |
pauž bažas, ka atsevišķi rīcībspēki, piemēram, Apple, Amazon, Odysee, Patreon, GoFundMe un Telegram, kuru pakalpojumi būtiski veicina dezinformācijas izplatīšanu, nav parakstījuši prakses kodeksu; aicina Komisiju mudināt pārējās attiecīgās ieinteresētās personas parakstīt un pilnībā ievērot prakses kodeksu un iesaistīties tā darba grupā; aicina izstrādāt tiesisko regulējumu, lai nodrošinātu saistību minimumu attiecībā uz dezinformācijas apkarošanu šajos pakalpojumos; pauž bažas par to, ka Telegram vispār nesadarbojas ar politikas veidotājiem demokrātiskās valstīs un nelabprāt sadarbojas ar PSO; |
55. |
atzinīgi vērtē to, ka visi tiešsaistes reklāmas ekosistēmas dalībnieki apņemas kontrolēt un ierobežot reklāmas izvietošanu kontos un tīmekļa vietnēs, kas izplata dezinformāciju, vai blakus dezinformācijas saturam, kā arī ierobežot tādas reklāmas izplatīšanu, kas satur dezinformāciju, pildot šo apņemšanos arī politisko reklāmu kontekstā; tomēr uzsver, ka joprojām nav pieejami pietiekami dati, lai pārliecinātos, ka īstenotie pasākumi ir snieguši rezultātus; pauž nožēlu par to, ka šis uzņēmējdarbības modelis un tā pamatā esošie ieteikumu algoritmi joprojām ir būtiski dezinformācijas un nepatiesa, maldinoša un sabiedrību šķeļoša satura izplatīšanas veicinātāji; pauž bažas par platformu vēlmi izmantot aizbildinājumu par iespēju nodrošināšanu lietotājiem, lai pārvirzītu atbildību par reklāmas izvietošanas ierobežošanu uz kontiem un tīmekļa vietnēm, kas izplata dezinformāciju; tieši platformām vajadzētu uzņemties atbildību, jo to rīcībā ir attiecīgi dati un specializētas zināšanas, ciktāl to darbības saglabā pārredzamību un dati tiek darīti pieejami pētniekiem; pauž bažas par pārredzamības trūkumu saistībā ar rīkiem, kas paredzēti zīmolu aizsardzībai pret apdraudējumiem to tēliem jo šie rīki bieži paļaujas uz algoritmiem, pa kuriem konstatēts, ka tie mēdz neatbilstīgi iezīmēt leģitīmus un uzticamus ziņu kanālus; |
56. |
pauž bažas par to, ka ar videospēļu palīdzību uzņemts materiāls tiek izmantots, lai izplatītu dezinformāciju par Krievijas uzbrukumu Ukrainai un citiem bruņotiem konfliktiem; aicina medijus būt modrākiem attiecībā uz šādu saturu un izstrādāt efektīvus līdzekļus tā izņemšanai no savām platformām; pauž bažas par to, ka Krievijā bāzēti videospēļu un tiešsaistes spēļu uzņēmumi, tostarp tādi, kas ražo mobilo ierīču spēles, joprojām brīvi darbojas Eiropas tirgos un var tikt izmantoti dezinformācijas un propagandas izplatīšanai; |
57. |
aicina ātri pieņemt ES prakses kodeksu dezinformācijas jomā kā rīcības kodeksu saskaņā ar DPA kopregulēšanas mehānismu, paturot prātā, ka tā sekmīgums būs atkarīgs no stingras piemērošanas attiecībā uz parakstošajām pusēm, kuras nepietiekami pilda saistības un kuras identificētu, veicot obligātas revīzijas saskaņā ar DPA 28. pantu; aicina saskaņot dažādos lietotāju apelāciju mehānismus un saistības par pārmērīgu moderatora iejaukšanos, kā arī nepietiekamu moderatora iejaukšanos; |
58. |
atgādina, ka valsts iestādēm ir konti sociālo mediju platformās, tostarp konti, ko izmanto sabiedriskās kārtības uzturēšanas vajadzībām un dezinformācijas tendenču uzraudzībai; norāda, ka, ciktāl šie konti neuzsāk mijiedarbību ar citiem lietotājiem, tie būtu jāuzskata par drošiem, un platformām tos nevajadzētu slēgt; |
59. |
aicina dot iespēju fiziskām vai juridiskām personām uzsākt tiesvedību pret platformām par nerīkošanos gadījumos, kad būtu jāizņem maldinoša informācija vai dezinformācija, jo īpaši, ja tā vērsta pret šādām personām; |
60. |
atbalsta neatkarīgu platformu reitingu aģentūru izveidi, kuras informētu sabiedrību par platformu praksi, lai reģistrējoties cilvēki varētu izdarīt apzinātu izvēli; |
Kritiskā infrastruktūra un stratēģiskās nozares
61. |
atzinīgi vērtē nesen pieņemto CER direktīvu, Padomes ieteikumu stiprināt kritisko infrastruktūru un TID 2 direktīvu; atzinīgi vērtē tās paplašināšanu, lai tā aptvertu kritisko infrastruktūru pārtikas ražošanas, pārstrādes un izplatīšanas jomā; uzskata, ka nesenie uzbrukumi, piemēram, kritiskās infrastruktūras sabotāža un aizvien biežākie kiberuzbrukumi, liecina par to, ka jāizvērtē esošie tiesību akti, ko piemēro dalībvalstis, un aicina Komisiju nepieciešamības gadījumā nākt klajā ar papildu nostiprinātiem priekšlikumiem, kam būtu jāietver to pilsoniskās sabiedrības organizāciju noturības veidošana, kuras strādā pie ārvalstu iejaukšanās un dezinformācijas apkarošanas; turklāt aicina visas dalībvalstis strauji atjaunināt savas drošības stratēģijas un veikt kritiskās infrastruktūras stresa testus, lai apzinātu vājās vietas; atkārtoti iesaka papildināt kritiski svarīgo vienību sarakstu, iekļaujot tajā digitālo vēlēšanu infrastruktūru un izglītības sistēmas; |
62. |
pauž bažas par ES atkarību no ārvalstu dalībniekiem un ārvalstu tehnoloģijām kritiskajās infrastruktūrās un piegādes ķēdēs; norāda uz neaizsargātību, ko rada tiešo ārvalstu tiešo investīciju izmantošana par ģeopolitisku instrumentu; atkārtoti aicina Komisiju izstrādāt vērienīgus un saistošus IKT piegādes ķēžu drošības tiesību aktus, kas ietvertu Padomes ierosinātos netehniskos riska faktorus, kā arī stingrāku tiesisko regulējumu attiecībā uz ārvalstu tiešo investīciju izvērtēšanas regulu (23); uzskata, ka stingrākam tiesiskajam regulējumam ar pamatnostādnēm, lai saskaņotu valstu prakses pieejas attiecībā uz ārvalstu tiešo investīciju izvērtēšanu, būtu jāietver iespēju novērst tādu kritiski svarīgu nozaru uzņēmumu vai mediju uzņēmumus nonākšanu ārvalstu spēku rīcībā, ko tieši vai netieši kontrolē augsta riska valstis, un ka būtu jāapsver investīciju ārvalstīs iekļaušana šā instrumenta darbības jomā; aicina dalībvalstis izveidot īpašnieku pārredzamības reģistrus; uzskata, ka Komisijai Padomes uzraudzībā vajadzētu būt iespējai bloķēt tādas ĀTI, kas varētu kaitēt vai būt pretrunā ES projektiem un programmām vai citām ES interesēm; uzsver, ka šāda veida investīcijas Rietumbalkānos var novest pie tā, ka valstis nonāk parādu slazdos, kas vēl vairāk destabilizēs šo reģionu; |
63. |
norāda, ka, neraugoties uz šādiem ĀTI izvērtēšanas mehānismiem, tādi Ķīnas uzņēmumi kā Nuctech ir saņēmuši līgumus Eiropas kritisko infrastruktūru, tostarp lidostu, darbības nodrošināšanai; aicina Padomi un Komisiju nepieļaut augsta riska valstīs, īpaši Ķīnā un Krievijā, bāzētu ražotāju, piemēram, TikTok, ByteDance Huawei, ZTE, Kaspersky, NtechLab, Nuctech, iekārtu un programmatūras izmantošanu; aicina vitāli svarīgās nozarēs un citās jutīgās nozarēs atteikties no augsta riska valstu aparatūras un programmatūras, ko ir iespējams izmantot, lai apdraudētu datu un pakalpojumu konfidencialitāti, integritāti un pieejamību; atgādina, ka jebkura programmatūra, kas funkcionē slēgtā ķēdē, vienalga ir neaizsargāta, kad tiek veiktas rutīnveida pārbaudes vai atjauninājumi; uzskata, ka Ķīnas konglomerātam ByteDance piederošā lietotne TikTok pārkāpj Eiropas datu privātuma regulējumu, rada potenciālu risku un ir Ķīnas atbalstītas dezinformācijas avots; atzinīgi vērtē ES iestāžu lēmumu ierobežot TikTok izmantošanu korporatīvajās ierīcēs; iesaka aizliegt TikTok visos valsts pārvaldes līmeņos un visās ES iestādēs; |
64. |
uzsver, ka ar demokrātiskiem partneriem ir jāveido un jāattīsta tehnoloģiju alianses, lai paaugstinātu stratēģisko autonomiju un samazinātu ES atkarību no augsta riska ārvalstu rīcībspēkiem un to tehnoloģijām, kā arī stiprinātu ES rūpnieciskās spējas būtisko tehnoloģiju jomās, piemēram, mākslīgā intelekta, pusvadītāju, mākoņpakalpojumu un citu progresīvu tehnoloģiju jomā; |
65. |
pauž bažas par zemūdens kabeļu un cauruļvadu neaizsargātību un aizvien biežākiem uzbrukumiem, kas pret tiem vērsti, un jo īpaši norāda uz Nord Stream gāzes cauruļvada sabotāžu 2022. gada septembrī; uzskata, ka ĀTI zemūdens kabeļos un cauruļvados rada papildu drošības risku; atzinīgi vērtē ES Jūras drošības stratēģiju (EMSA) un aicina Komisiju informēt Parlamentu par progresu, kas panākts, lai uzlabotu izpratni un noturību attiecībā uz zemūdens infrastruktūras aizsardzību, uzlabotu koordināciju un informācijas apmaiņu, kopā ar nozari uzlabotu uzraudzības spējas, stiprinātu reaģēšanas mehānismus un iekļautu šo jautājumu visos ārējās darbības aspektos; |
66. |
pauž bažas par konstatējumiem, ka ES dalībvalstu politiskā elite, piemēram, Vācijā, ir darbojusies Gazprom interesēs un sniegusi pastāvīgu atbalstu gāzes piegādēm no Krievijas; ar bažām norāda uz ietekmi, ko uz ES politikas veidošanas procesiem atstāj lobēšanas centieni, kurus īsteno ārvalstis un korporatīvie rīcībspēki, kas ir ieinteresēti turpināt ražot un izmantot naftu un fosilo gāzi Eiropas Savienībā; šajā saistībā atgādina par konstatējumu INGE 1 ziņojumā; atzinīgi vērtē Komisijas REPowerEU priekšlikumu pārveidot ES energosistēmu, izbeidzot tās atkarību no Krievijas fosilā kurināmā; mudina ES dalībvalstis un Komisiju apturēt visu fosilā kurināmā importu Eiropas Savienībā no autokrātiskiem režīmiem un virzīties uz ilgtspējīgu enerģētisko suverenitāti; |
67. |
pauž bažas par Ungārijas un Krievijas ciešajām saiknēm, kuru ietvaros Krievija īsteno savu ietekmi, izmantojot enerģētikas nozari; pauž nožēlu par to, ka Ungārija nav īstenojusi nekādus būtiskus pasākumus, lai samazinātu savu energoatkarību no Krievijas; uzskata, ka ir jādara vairāk, lai nodrošinātu atvērtu un stratēģisku enerģētikas nozares autonomiju; prasa paātrināt atjaunojamo energoresursu izmantošanu, vienlaikus mazinot jebkādu turpmāku atkarību no Ķīnas; |
68. |
atzinīgi vērtē nesen ierosināto Kritiski svarīgo izejvielu aktu (24); uzskata, ka šis akts ir būtisks, lai nodrošinātu Eiropas piegādes ķēdes, kas ir vajadzīgas, lai Eiropas Mikroshēmu akts (25) būtu sekmīgs; uzsver, ka ir jāturpina censties slēgt tirdzniecības nolīgumus par apgādi ar stratēģiskajiem resursiem ar līdzīgi domājošām demokrātijām; |
Iejaukšanās vēlēšanu procesos
69. |
atzinīgi vērtē darbu, ko šajā ziņā veikusi Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu iestāde, jo īpaši nolūkā novērst un apkarot aizliegtus finanšu maksājumus no trešām valstīm, kas nonāk ES politiskajā sistēmā; aicina Komisiju un citus likumdevējus uzlabot APPF rīkkopu un darīt iespējamu ziedojumu efektīvu izsekošanu līdz pašam pirmajam maksātājam, tādējādi neļaujot apiet aizliegumu, izmantojot starpniekus, jo īpaši pilnvarojot APPF iegūt informāciju tieši no līdzekļu devēju banku iestādēm, kā arī paredzēt APPF sistēmu paziņojumiem par aizdomām no finanšu ziņu vākšanas vienībām dalībvalstīs; turklāt aicina dalībvalstis stiprināt juridiskos aizsardzības pasākumus, kas Eiropas politisko partiju saimē ietilpstošām partijām neļauj saņemt ārpussavienības izcelsmes maksājumus valsts līmenī, kurus pēc tam izmanto iemaksām Eiropas politiskajās partijās un fondos; atzinīgi vērtē arī operatīvos kontaktus, ko APPF jau ir izveidojusi ar kompetentajām ES iestādēm un aģentūrām, kā arī ar dalībvalstīm, lai efektīvi vērstos pret mēģinājumiem izmantot personas datus vēlēšanu procesos; aicina dalībvalstis pilnveidot sadarbību ar APPF, darot pieejamus un izveidojot specializētus kontaktpunktus gan par datu aizsardzību, gan par vēlēšanu kiberdrošību atbildīgajās iestādēs; |
70. |
atzinīgi vērtē Eiropas vēlēšanu sadarbības tīkla iniciatīvas, tostarp kopīgos noturības plānus; aicina Komisiju tīkla darbībās pilnībā iesaistīt Parlamentu, kā arī APPF; uzskata, ka līdzīgi tīkli jāizveido ar ES dalībvalstu parlamentiem; uzskata arī, ka dalībvalstu parlamentiem un vēlēšanu iestādēm ir jādara vairāk, lai informētu sabiedrību par riskiem, kas saistīti ar iejaukšanos valsts vēlēšanu procesos; aicina Komisiju izstrādāt sociālo mediju labas prakses kodeksu, kas būtu piemērojams publiskā sektora pārstāvjiem un iestādēm un kura mērķis būtu noteikt kopējus rīcības standartus, ņemot vērā, ka politiķi un valdības dažkārt izmanto dezinformāciju, lai veicinātu ideoloģisku naidīgumu; |
71. |
atzīmē, ka Eiropas Parlaments izstrādājis stratēģiju 2024. gada Eiropas vēlēšanām, kurā uzsvars likts uz to, lai novērstu un risinātu manipulēšanu ar informāciju pirms vēlēšanām, neiejaucoties politiskajās vai plašākās sociālajās debatēs un pilnībā ievērojot deputātu mandāta neatkarību; uzsver, ka šīs stratēģijas pamatā jābūt Parlamenta pašreizējo pasākumu pastiprināšanai, tostarp to pasākumu, kas saistīti ar Parlamenta darba grupu dezinformācijas jomā, tāpēc aicina piešķirt papildu resursus dažādu pasākumu īstenošana; |
72. |
uzsver, cik ārkārtīgi svarīgi ir aizsargāt vēlēšanu infrastruktūras drošību, noturību un uzticamību, tostarp IT sistēmas, balsošanas iekārtas un aprīkojumu, vēlēšanu biroju tīklus un procedūras, vēlētāju reģistrācijas datu bāzes un uzglabāšanas iespējas; uzsver, ka informācijas un komunikācijas tehnoloģijas ieņem aizvien lielāku lomu vēlēšanu pārvaldībā un demokrātiskajos procesos; ņem vērā, ka, lai efektīvi reaģētu uz jaunām vēlēšanu problēmām, vēlēšanu iestādēm ir jāpieņem jauni darba modeļi, kas uzlabo to spēju novērst risku īstenošanos, un uzrādīt noturību, tai skaitā sarežģītajā digitālajā vidē; aicina nodrošināt ES dalībvalstīm un vietējām pašvaldībām pakalpojumu un instrumentu kopumu FIMI apkarošanai; atzīmē, ka, rīkojot vēlēšanas, papīra biļeteniem jābūt pārbaudāmām papīra zīmēm un ir jāveic neatkarīgas revīzijas, lai nodrošinātu rezultātu precizitāti; uzsver vēlēšanu novērošanas un neatkarīgu vēlēšanu novērotāju būtisko nozīmi; |
Ārvalstu rīcībspēku un sponsoru slēptais finansējums politiskām darbībām
73. |
atkārtoti pauž bažas, ka vairākās demokrātiskās valstīs regulāri tiek konstatēts milzīgs Krievijas finansējums politiskajām partijām, politiķiem un bijušajiem politiķiem un amatpersonām, kas liecina par centieniem iejaukties šo valstu iekšējos procesos un tos ietekmēt; pauž bažas par Krievijas saikni ar vairākām politiskajām partijām un politiķiem ES un tās plašo iejaukšanos separātistu kustībās Eiropas teritorijā un ES, piemēram, Katalonijā, kur attiecīgās iestādes tiek mudinātas veikt visaptverošu izmeklēšanu, un ierosina Eiropas Izcilības centru hibrīddraudu apkarošanai Helsinkos veikt pētījumu par šo konkrēto gadījumu; |
74. |
atzīmē, ka Eiropas vēlēšanu sadarbības tīkls kartē ārvalstu finansējumu ES valstīs un pauž ieinteresētību saņemt informāciju par šo darbu; prasa aizliegt ārvalstu finansējumu no valstīm ārpus ES; aicina tīklu noteikt kopīgus ES noteikumus par politiskajām kampaņām un politisko partiju finansēšanu, tostarp no trešām valstīm, jo īpaši noteikt standartus, ar ko novērst 2022. gada 9. martā pieņemtajā INGE1 ziņojumā konstatētās nepilnības un ko piemērot visu dalībvalstu vēlēšanu tiesību aktiem, tostarp izpildes mehānismiem; aicina dalībvalstis steidzami risināt jautājumu par trešo valstu ziedojumiem valstu politiskajām partijām, lai novērstu to likumos pastāvošās nepilnības; |
75. |
pieņem zināšanai, ka pašlaik turpinās likumdošanas sarunas par Eiropas politisko partiju un fondu statusu un finansēšanu; sagaida, ka šīs sarunas uzlabos APPF pilnvaras, jo īpaši nodrošinot, ka finanšu plūsmas no valstīm, kas nav ES dalībvalstis, uz ES politisko sistēmu ir ierobežotas, pārredzamas un pakļautas stingrākai kontrolei un ka to rezultātā tiks izstrādāta atjaunināta sistēma, kurai vajadzētu stiprināt ES politisko partiju lomu Eiropas demokrātijas sfērā, kā arī ierobežot ārvalstu varu iejaukšanos; atkārtoti norāda, ka ir vajadzīga līdzsvarota un samērīga pieeja, lai politiskās partijas no līdzīgi domājošām trešām valstīm, tostarp Eiropas Padomes valstīm, (ar nosacījumu, ka tām ir visas pārstāvības tiesības tajās), varētu piedalīties, izmantojot dalību un iemaksas, vienlaikus vēl vairāk uzlabojot finansēšanas un lēmumu pieņemšanas pārredzamību un ierobežojot nedemokrātisku ārvalstu struktūru vai augsta riska valstu iejaukšanās risku; |
76. |
atgādina, ka APPF ir jāpiešķir vajadzīgie resursi, jo īpaši cilvēkresursi un IT resursi, lai tā spētu veikt savus pašreizējos uzdevumus un visus jaunos uzdevumus, kuri paredzēti tiesību aktos un kurus efektīvi var īstenot vienīgi tad, ja ir attiecīgs papildu personāls; |
77. |
pieņem zināšanai, ka turpinās likumdošanas darbs attiecībā uz politiskās reklāmas pārredzamību un mērķorientēšanu; uzsver, cik svarīga ir šī ierosinātā regula, kas ierobežos nepārredzamas politiskās reklāmas metodes, un uzsver, ka abiem likumdevējiem tā ir jāpieņem savlaicīgi — pirms 2024. gada Eiropas vēlēšanām; šajā sakarā atgādina savu vēlmi aizliegt reklāmu pirkšanu dalībniekiem no valstīm ārpus ES un Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) un garantēt pārredzamību un nediskrimināciju, tostarp izmantojot atbilstošu marķējumu attiecībā uz tiešsaistes politisko reklāmu iegādi, ko veic dalībnieki no ES; uzsver, ka jādod iespēja Eiropas politiskajām partijām pirms Eiropas vēlēšanām veikt kampaņas tiešsaistē un ES mērogā, vienlaikus ierobežojot ārvalstu iejaukšanās risku; |
Kiberdrošība un noturība pret kiberuzbrukumiem, kas saistīti ar demokrātiskajiem procesiem
78. |
pauž bažas, ka būtiski pieaug kiberuzbrukumu skaits, un jo īpaši ir nobažījies par neseno DDoS uzbrukumu 2022. gada 23. novembrī, par ko atbildību uzņēmās prokremliska hakeru grupa, un par iespējamo piekļūšanu trīs Parlamenta deputātu un vairāk nekā 50 Komisijas amatpersonu ierīču saturam ar Pegasus programmatūru; tādēļ aicina stiprināt ES iestāžu noturību un aizsardzības spējas digitālajā jomā, jo īpaši pirms Eiropas Parlamenta vēlēšanām; |
79. |
atzinīgi vērtē vienošanos par TID 2 direktīvu un uzskata, ka tā pievēršas koordinācijas problēmām starp dalībvalstīm; aicina dalībvalstis nodrošināt labāku sadarbību un dalīties ar paraugpraksi TID sadarbības grupā, jo īpaši kiberdrošības jautājumos pirms vēlēšanām; prasa vēlēšanu infrastruktūru uzskatīt par kritisko infrastruktūru; uzskata, ka ir vajadzīgi vēl citi tiesību akti, ar ko efektīvi aizsargāt Eiropas IKT piegādes ķēžu drošību pret risku radošiem piegādātājiem un pasargātu no kiberdarbību sekmētām intelektuālā īpašuma zādzībām; |
80. |
atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu par jauniem noteikumiem, lai izveidotu kopēju kiberdrošību un informācijas drošību visās ES iestādēs, struktūrās un aģentūrās; saskaņā ar ERP 2022. gada marta īpašo ziņojumu atzinīgi vērtē jaunas starpiestāžu kiberdrošības padomes izveidi, kiberdrošības spēju palielināšanu, regulāru gatavības novērtējumu un labākas kiberhigiēnas veicināšanu; uzsver, ka ir vajadzīga efektīva, savlaicīga un cieša koordinācija starp ES iestādēm, struktūrām un aģentūrām, izmantojot esošās struktūras, piemēram, ES iestāžu un aģentūru datorapdraudējumu reaģēšanas vienību (CERT-EU) un Eiropas Savienības Kiberdrošības aģentūru (ENISA); uzskata, ka šīs struktūras ir jāstiprina un ka vajadzīga efektīvāka koordinācija; aicina šīs struktūras, aģentūras un Komisiju regulāri informēt Parlamentu par turpmākiem secinājumiem un konstatējumiem attiecībā uz kiberdrošību un informācijas drošību ES; aicina veikt pilnīgu kiberdrošības revīziju, lai noteiktu, vai ES iestādes, struktūras, biroji un aģentūras spēj pienācīgi kontrolēt savu IKT sistēmu un ierīču drošību, ietverot riska, neaizsargātības un draudu novērtējumu un uzlaužamības testēšanu, kas būtu jāveic vadošai un pārbaudītai trešai pusei brīdī, kad šī regula stāsies spēkā, un pēc tam — reizi gadā, ņemot vērā iestāžu informācijas drošības prasības; uzskata, ka paziņotie riski un neaizsargātība būtu jāmazina ar kiberdrošības atjauninājumiem un novērtējuma ieteikumi būtu jāīsteno ar attiecīgām kiberdrošības politikas vadlīnijām; |
81. |
aicina Komisiju un ENISA kartēt esošās un plānotās struktūras, aģentūras un citas Eiropas organizācijas, kas strādā ar kiberdrošības jautājumiem, un ierosināt risinājumus iespējamām nepilnībām; |
82. |
aicina Padomi, Komisiju un EĀDD stiprināt kiberkontroli stratēģiskās komunikācijas kanālos (piemēram, militārajos kanālos kara laikā un KDAP misijās); |
83. |
atzīst, ka attiecībā uz kiberuzbrukumiem profilakse ir vajadzīga, bet ar to vien nepietiek; uzskata, ka kiberuzbrukumu apkarošanai būtiska ir precīza reaģēšana; uzskata, ka ES būtu jāvēršas pret kiberuzbrukumiem, ņemot vērā šādus aspektus:
|
Ietekme, ko rada iejaukšanās minoritāšu un citu neaizsargātu grupu tiesībās
84. |
atgādina, ka ārvalstu iejaukšanās nereti ir saistīta ar tādiem politiskajiem mērķiem, kas ir pretrunā ES un tās demokrātiskajām vērtībām, un “piesedz” klajus cilvēktiesību pārkāpumus, sieviešu un LGBTIQ+ kopienu tiesību ierobežošanu un naida kurināšanu pret minoritātēm, migrantiem un visneaizsargātākajiem cilvēkiem; |
85. |
pauž nožēlu par to, ka migrācijas jautājums tiek izmantots kā politisks instruments un ka tas tiek arī izmantots dezinformācijas kampaņās; aicina ES ārējo robežu efektīvu pārvaldību nodrošināt tā, lai netiktu pārkāptas pamattiesības; |
86. |
pauž bažas par to, ka LGBTIQ+ kopiena joprojām ir ārvalstu iejaukšanās un dezinformācijas kampaņu mērķis; pauž bažas par LGBTIQ+ kopienas stāvokli vairākās ES valstīs, piemēram, Slovākijā, Ungārijā un Polijā, un par dezinformāciju, ko par šo tematu izplata valstij piederoši mediji un galēji labējās organizācijas; pauž nožēlu par to, ka dezinformācija un naida runa pret LGBTIQ+ bija galvenais motīvs, kas noveda pie divu jauniešu noslepkavošanas Slovākijā 2022. gada oktobrī; aicina izstrādāt ilgtermiņa programmas, kas atbalsta vietējas iedzīvotāju organizācijas un pilsoņu iniciatīvas, lai palīdzētu attīstīt iedzīvotāju noturību pret labēju ekstrēmismu; |
87. |
pauž bažas par Krievijas dezinformācijas mēģinājumiem, kas Eiropas sabiedrībā cenšas mazināt atbalstu Ukrainas bēgļiem; aicina ES iestādes, struktūras un aģentūras un valstu iestādes uzraudzīt un atmaskot Krievijas dezinformāciju par Ukrainas bēgļiem un karu Ukrainā; |
88. |
aicina Komisiju un dalībvalstis stiprināt partnerattiecības ar NVO un starptautiskām organizācijām, kas darbojas uz vietas, lai uzraudzītu bērnu darbu un palēninātu dezinformācijas izplatīšanos par šo jautājumu (piemēram, par bērniem bruņotos konfliktos); |
89. |
atgādina par savu aicinājumu izveidot sistēmu, kas atvieglinātu materiālu apmaiņu reģionālās un mazākumtautību valodās; šajā sakarā atzinīgi vērtē Komisijas atbalstīto izmēģinājuma pasākumu “Eiropas valodu vienlīdzība (ELE)”; uzskata, ka ir jāveic papildu pasākumi, lai efektīvi reaģētu uz iejaukšanos, kas vērsta pret minoritātēm; aicina ES un dalībvalstis ieviest pieejamas faktu pārbaudes, lai cīnītos pret dezinformāciju, un nodrošināt piekļuvi informācijai visos iespējamos formātos cilvēkiem ar invaliditāti; |
90. |
atkārtoti uzsver, ka vajadzīga mērķēta rīcība un ka šajā ziņā jāizmanto saskaņots ES tiesiskais regulējums, ar ko vērsties pret dezinformācijas un naida runas izplatīšanu jautājumos, kas saistīti ar dzimumu, LGBTIQ+, romiem, citām mazākumtautībām, migrantiem, bēgļiem un cilvēkiem ar invaliditāti, kā arī reliģiskām kopienām; atkārtoti aicina Komisiju izstrādāt un īstenot stratēģijas, ar ko apturēt finansējumu no grupām, kustībām un indivīdiem, kas vēršas pret dzimumu jautājumiem un aktīvi izplata dezinformāciju vai iesaistās manipulēšanā ar informāciju, kas vērsta pret LGBTIQ+, sieviešu tiesībām, minoritātēm, bēgļiem un cilvēkiem ar invaliditāti un ar tiem saistītiem jautājumiem nolūkā šķelt sabiedrību; |
91. |
pauž bažas, ka dezinformācijas kampaņas un ārvalstu iejaukšanās tiek vērstas pret sieviešu tiesībām, sevišķi jautājumos, kas skar veselību; aicina pilnībā izmeklēt ar dzimumu saistītas dezinformācijas kampaņu finansējuma avotus; atkārtoti aicina izveidot agrīnās brīdināšanas sistēmas, ar kuru palīdzību varētu identificēt ar dzimumu saistītas dezinformācijas kampaņas un ziņot par tām; |
92. |
aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt pasākumus, lai stiprinātu neatkarīgos medijus krievu valodā, kas būtu viegli pieejami krievvalodīgajām iedzīvotāju grupām; aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt neatkarīgus viedokļu veidotājus, lai novērstu trešo valstu propagandas ietekmi uz minoritātēm Eiropā; |
Globālo rīcībspēku iejaukšanās, kas notiek, uzpērkot eliti un izmantojot nacionālās diasporas, augstskolas un kultūras pasākumus
93. |
pauž visstingrāko nosodījumu par ārvalstu, tostarp Kataras un Marokas, mēģinājumiem ar korupciju ietekmēt Eiropas Parlamenta deputātus, bijušos deputātus un darbiniekus, kas ir nopietna ārvalstu iejaukšanās ES demokrātiskajos procesos; uzsver, ka ir jāpastiprina centieni uzlabot ES iestāžu pārredzamību un integritāti un apkarot korupciju un manipulācijas, ietekmes un iejaukšanās kampaņas; atkārtoti prasa atjaunināt pārredzamības un ētikas noteikumus un kartēt ar ES saistīta ārvalstu finansējuma lobēšanu, kas ietver finansējumu bezpeļņas organizācijām un pienācīgi reglamentēt un uzraudzīt sadraudzības grupas; atkārtoti norāda uz nepieciešamību nekavējoties apturēt darbu pie likumdošanas dokumentiem saistībā ar Kataru un Maroku, kā arī anulēt abu valstu interešu pārstāvju caurlaides, kamēr tiesas izmeklēšanas gaitā nav sniegta attiecīga informācija un precizējumi, un ir jānovērtē, kurus likudmošanas dosjē varētu būt skārusi šo valstu iejaukšanās; |
94. |
atzinīgi vērtē ING2 īpašās komitejas pilnvaru termiņa pagarināšanu un papildināto mandātu un sagaida, ka ING2 komiteja sagatavos ietekmīgu ziņojumu, kurā tiks identificēti trūkumi Eiropas Parlamenta noteikumos par pārredzamību, ētiku, integritāti un korupciju, un iesniegs priekšlikumus reformām, lai efektīvi apkarotu korupciju un citus līdzekļus, ko ārvalstu dalībnieki izmanto, lai ietekmētu Eiropas lēmumu pieņemšanas procesus, ņemot vērā, ka jebkādas iespējamas pastiprinātas informācijas atklāšanas prasības būtu jāizvērtē attiecībā pret nepieciešamību aizsargāt konkrētas neaizsargātas personas un grupas; |
95. |
pauž nožēlu par to, ka vēl nav īstenoti INGE I ziņojuma ieteikumi par stingrākiem pārredzamības noteikumiem, ārvalstu finansējuma kartēšanu, kas tiek izmantots ar ES saistītai lobēšanai, un šādas informācijas reģistrēšanu, kas ļautu identificēt ārvalstu valdību finansējumu; |
96. |
atgādina par saistībām, ko Komisijas priekšsēdētāja uzņēmās savā runā par stāvokli Savienībā saistībā ar vajadzību atjaunināt ES tiesisko regulējumu korupcijas apkarošanai; uzskata, ka nolūkā novērst ārvalstu aģentu ietekmi uz ES politisko sistēmu šādai atjaunināšanai jo īpaši jāskar ārvalstu interesēs īstenotā elites uzpirkšanas problēma, jānovērš tā dēvētais virpuļdurvju efekts un tirgošanās ar ietekmi; aicina arī Komisiju padarīt stingrākus noteikumus, lai nepieļautu šādu sagrābšanu, ko veic autokrātiskas vai augsta riska valdības vai to kontrolē esošās struktūras, un pievērsties jautājumam par elites sagrābšanu savos ikgadējos ziņojumos par tiesiskumu; atgādina par vairākkārtējiem Parlamenta aicinājumiem izveidot jaunu pastāvīgu sankciju režīmu, kas paredzēts, lai vērstos pret personām un vienībām, kuras ir atbildīgas par liela mēroga korupciju; |
97. |
ņem vērā Eiropas Savienības Tiesas 2022. gada 22. novembra spriedumu lietā C-37/2013 (26), ar ko atzīst par spēkā neesošu piektās direktīvas par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu noteikumu (27), saskaņā ar kuru dalībvalstīm bija jānodrošina, ka informācija par uzņēmumu faktiskajiem īpašniekiem visos gadījumos ir pieejama jebkuram sabiedrības loceklim; uzsver, ka patieso labumguvēju reģistrs ir svarīgs instruments pilsoniskās sabiedrības organizācijām, pētniekiem, izmeklētājiem un žurnālistiem, lai atklātu iespējamu korupciju un nelikumīgas uzņēmējdarbības intereses, un ka reģistra piekļūstamības ierobežošana būtiski ierobežo plašākas sabiedrības iespējas turpmāk uzzināt par faktiskajiem īpašniekiem; uzskata, ka šāda atzīšana par spēkā neesošu apgrūtinās plaša speciālistu loka darbu cīņā pret korupciju un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu; aicina Komisiju rast piemērotus veidus, kā nodrošināt, ka informācija par uzņēmumu faktiskajiem īpašniekiem ir pieejama plašai sabiedrībai; aicina Komisiju ierosināt pasākumus saskaņā ar Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas direktīvu, lai ierobežotu skaidras naudas izmantošanu nolūkā atturēt no nelikumīgas naudas izmantošanas un tādējādi novērstu korupciju; pauž nožēlu par to, ka dažas dalībvalstis ir spriedumu uztvērušas kā ieganstu, lai nekavējoties apturētu piekļuvi reģistram; |
98. |
uzskata, ka datiem par ārvalstu ietekmi ar interešu pārstāvju starpniecību ES līmenī jābūt plaši pieejamiem un skaidri izklāstītiem; atzinīgi vērtē izmaiņas, kas šajā ziņā ieviestas ar 2021. gada 20. maija Iestāžu nolīgumu par obligāti izmantojamu pārredzamības reģistru (28); tomēr iesaka ES Pārredzamības reģistrā iekļaut īpašu sadaļu par ārvalstu ietekmi vai izveidot ārvalstu ietekmes reģistru; uzskata, ka ES Pārredzamības reģistrā ir jāiekļauj saraksts ar augsta riska valstīm; iesaka noteikt stingrākas prasības un stimulus ārvalstu varas iestādēm reģistrēties; uzskata, PSO, konsultantiem, aģentūrām, fondiem, ideju laboratorijām un privātiem uzņēmumiem, kas saņem ārvalstu finansējumu, ir jānosaka stingrākas reģistrācijas un informācijas atklāšanas prasības; |
99. |
aicina ES Pārredzamības reģistra sekretariātu saskaņā ar Padomes 2022. gada 3. jūnija Lēmumu par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar Krievijas darbībām, kas destabilizē situāciju Ukrainā, aizliegt jebkādas struktūras, kurām ir tiešas vai netiešas attiecības ar Krievijas valdību (29); aicina tādus pašus pasākumus piemērot Baltkrievijai; |
100. |
atkārtoti pauž bažas par partnerībām starp augstskolām un Ķīnas struktūrām, tostarp Konfūcija institūtiem, bet it sevišķi ar Ķīnas militāro kompleksu saistītajiem pētniecības centriem, un par risku, ko tās var radīt akadēmiskajai brīvībai un intelektuālā īpašuma aizsardzībai; pauž satraukumu par nesenajiem konstatējumiem (30), ka ievērojamu skaitu Eiropas pētnieku, kas strādā mākslīgā intelekta, kvantu tehnoloģiju, integrālshēmu, kosmosa izpētes, jaunu materiālu pētniecības, neirozinātnes un biotehnoloģijas jomā, tiešā veidā finansē Ķīnas Tautas Republika; atkārtoti aicina dalībvalstu iestādes un pētniecības iestādes pārskatīt šīs partnerības un, ja tiek pamatoti atklāta iespējama spiegošana vai iejaukšanās, īstenot darbības, lai īstenotu un aizsargātu Eiropas ekonomisko un politisko suverenitāti, cita starpā liedzot finansējumu vai atsaucot licences saistītajiem institūtiem; atkārtoti apliecina, ka akadēmiskā brīvība ir viena no jebkuras demokrātiskas sabiedrības pamatvērtībām; mudina dalībvalstis labāk izmantot esošos mehānismus, lai aizsargātu zinātniskās, rūpnieciskās un tehniskās zināšanas, un šādu aizsardzību attiecināt arī uz humanitārajām un sociālajām zinātnēm; prasa nodrošināt lielāku pārredzamību attiecībā uz pētniecības darbību finansēšanu un finansiālo atbalstu, ko tās saņem, jo īpaši izveidojot pienācīgas pārbaudes procedūras, lai novērtētu, vai ārvalstu finansējums projektiem nerada draudus drošībai; |
101. |
uzsver, ka Ķīna mēģina apvienot civilos un militāros zinātniskos pētījumus civilmilitārās integrācijas programmas ietvaros; pieprasa nekavējoties izbeigt esošo sadarbību ar pētniecības iestādēm, kuras tieši finansē vai kuras ir tieši saistītas ar Ķīnas armiju, un noskaidrot kādas zinātniskās zināšanas var būt nonākušas Ķīnas rīcībā; atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija ir publicējusi pamatnostādnes par cīņu pret ārvalstu iejaukšanos pētniecībā un inovācijā, taču ierosina piemērot samērīgus pasākumus akadēmiskajām un pētniecības iestādēm un nodrošināt lielāku pārredzamību ārvalstu partnerībās; pauž bažas par Ķīnas Nacionālās Izlūkošanas likumu, kas nosaka, ka ķīniešu pētniekiem, kas darbojas Rietumu universitātēs, ir ar savam zināšanām jādalās ar Ķīnu, un par to, ka Ķīna paļaujas uz zināšanu ieguvi spiegošanas ceļā savu ekonomikas un militāro mērķu sasniegšanai; aicina noteikt obligātas saistības attiecībā uz lielāku rūpību un atbilstību akadēmiskajā sadarbībā ar Ķīnas universitātēm un pētniekiem, kā arī aicina jebkādai sadarbībai ar Ķīnas universitātēm piemērot vispusīgu drošības risku novērtējumu; |
102. |
pauž bažas par notiekošo Russkiy Dom birojos, ko finansē ES sankcionēta Krievijas federālā aģentūra Rossotrudnichestvo, kuras maldinošie projekti izplata dezinformāciju, propagandu un Kremļa darba kārtību ES pilsoniskajā sabiedrībā; |
103. |
atzinīgi vērtē Komisijas publikāciju par instrumentu kopumu, ar ko mazināt ārvalstu iejaukšanos pētniecībā un inovācijā, lai palīdzētu Eiropas augstskolām un pētniecības organizācijām atklāt un novērst ārvalstu iejaukšanos, vienlaikus saglabājot partnerībām nepieciešamo atvērtību; aicina Komisiju demokrātijas aizsardzības pasākumu kopumā iekļaut akadēmiskās un pētniecības iestādes; aicina Komisiju un dalībvalstis turpināt koordinēt darbības šajā jomā, jo īpaši, lai palielinātu par ētiku un drošību atbildīgo amatpersonu lomu augstākās izglītības iestādēs; aicina Komisiju pilnveidot pamatnostādnes attiecībā uz uzticamu pētījumu un zināšanu drošību, lai atbalstītu Eiropas organizāciju starptautiskās pētniecības sadarbības integritāti; uzsver, ka reģistrā vai datubāzē var būt iespējami rezervisti vai ārvalstu aģenti no augsta riska valstīm, kas strādā Eiropas universitātēs un pētniecības organizācijās; |
104. |
pauž bažas par jaunākajiem ziņojumiem saistībā ar Ķīnas ārzemju policijas iecirkņu izveidi ES; aicina dalībvalstis un ES iestādes izmeklēt šo policijas iecirkņu iespējamo pastāvēšanu un koordinēti vērsties pret jebkādām nelikumīgām darbībām, kas saistītas ar Ķīnas Vienotās frontes darba departamentu Eiropā; atkārtoti norāda, ka šādi policijas iecirkņi apdraud attiecīgo dalībvalstu un Savienības drošību kopumā un tādēļ būtu jāaizliedz; aicina dalībvalstis nekavējoties tos slēgt; nosoda praksi apdraudēt Eiropas Savienībā dzīvojošos cilvēkus, jo īpaši Ķīnas diasporu un politisko disidentu grupas, kā arī viņu radinieku ieslodzīšanu Ķīnā, lai piespiestu ārvalstīs dzīvojošas personas atgriezties Ķīnā; |
105. |
pauž bažas par apgalvojumiem par nelikumīgām policijas operācijām ārvalstu teritorijā, apejot oficiālo divpusējo policijas un tiesu iestāžu sadarbību; aicina Komisiju izskatīt tā sauktos Ķīnas aizjūras policijas iecirkņus Eiropas Savienībā, kuri, iespējams, ir pierunājuši tūkstošiem bēguļojošu aizdomās turēto personu atgriezties Ķīnā, un šajā saistībā īstenot atbilstīgu rīcību; prasa Ķīnas iestādēm un Ķīnas vēstniecībām ES dalībvalstīs ievērot standarta starptautiskās procedūras; |
106. |
pauž nosodījumu par iespējamo Turcijas iejaukšanos un par politisko aktīvistu, opozīcijas līderu un minoritāšu vajāšanu ES; nosoda Turcijas jaunā Dezinformācijas likuma priekšlikumu, kas apdraud vārda brīvību šajā valstī; |
107. |
pauž nožēlu par dezinformācijas izplatīšanu un to, ka Irānas režīms apspiešanas nolūkā izmanto internetu, lai slēptu rupjus cilvēktiesību pārkāpumus, vardarbību pret protestētājiem un varas ļaunprātīgu izmantošanu; pauž bažas par ārvalstu iedvesmoto islāma organizāciju īstenoto iejaukšanos; |
108. |
pauž bažas, ka aizvien pieaug autoritāru ārvalstu izlūkdienestu darbību ietekme ES un jo īpaši Briselē; atkārtoti aicina valstu iestādes pārskatīt un atjaunināt savas pretspiegošanas sistēmas; šajā sakarā atzinīgi vērtē Beļģijas valdības paziņojumu par pretspiegošanas sistēmas modernizāciju un aicina palielināt ES Izlūkošanas un situāciju centra (INTCEN) spējas īstenot savas pretizlūkošanas pilnvaras un padziļināt sadarbību ar valstu iestādēm; aicina imigrācijas iestādes būt modrākām, pārbaudot ārvalstu uzņēmumu, piemēram, TASS un COSCO, darbiniekus no augsta riska valstīm, kad tie piesakās darba vīzām; turklāt aicina imigrācijas iestādes pastiprināt sadarbību, lai apgrūtinātu ārvalstu izlūkdienestu darbinieku iespējas ceļot ar viltotu identitāti; |
109. |
pauž bažas par neseno New York Times veikto izmeklēšanu, kurā tika apsūdzēta Krievijas imperiālistu kustība kā supremācistu grupējums par kampaņas organizēšanu nolūkā nosūtīt sprāgstierīces augstu stāvošiem Spānijas pilsoņiem 2022. gada beigās, izmantojot Krievijas militārā izlūkdienesta (GRU) palīdzību; brīdina par spiegošanas risku tādās Francijas lidostās kā Bordo, Bresta, Kvimpera, Tulūza un Strasbūra, jo šīs lidostas bagāžas pārbaudēm izmanto Ķīnas tehnoloģiju uzņēmumu Nuctech, kas ir saistīts ar Ķīnas režīmu un tās militārrūpniecisko kompleksu; uzsver, ka Nuctech darbojas 26 no 27 ES dalībvalstīm, savukārt Lietuva, ASV un Kanāda ir aizliegušas šā uzņēmuma dalību savos publiskajos iepirkumos; |
110. |
aicina ES politiskās partijas stingri reaģēt uz naida runas un aizskaršanas kampaņām, kas vērstas pret Parlamenta deputātiem; aicina Parlamenta administrāciju izstrādāt institucionalizētu procedūru, kas jāievieš, kad notiek šādas kampaņas pret ievēlētiem ES pārstāvjiem; |
Atturēšana, vainīgā atrašana un kolektīvi pretpasākumi, tostarp sankcijas
111. |
pauž gandarījumu par ES mēroga sankcijām un ES lēmumu pieņēmēju spēju ātri rīkoties, lai uz pagaidu laiku ierobežotu konkrētu propagandas kanālu apraidi pēc neattaisnojamā un prettiesiskā Krievijas agresijas kara Ukrainā, un uzsver, ka jānodrošina šo sankciju konsekventai īstenošanai bez nekādas apiešanas; atzinīgi vērtē dažu ES kandidātvalstu un potenciālo kandidātvalstu pievienošanos šiem pasākumiem; aicina Komisiju ciešāk sadarboties ar dalībvalstīm, nosakot un īstenojot sankcijas; atzinīgi vērtē Vispārējās tiesas 2022. gada 27. jūlija spriedumu lietā T-125/22 RT France (31), ar ko noraidīts RT arguments, ka apraides aizliegums ir nelikumīgs, un līdz ar to palika spēkā RT France noteiktais apraides aizliegums; aicina Komisiju un Padomi sankciju paketē pret Krieviju iekļaut satelītu apraidi, bet ES sankcijām pakļauto indivīdu sarakstos — ar GRU saistīto “ziņu aģentūru” InfoRos, kā norādīts 2022. gada maija rezolūcijā (32), kā arī visus redzamākos Kremļa propagandas veicinātājus; pauž nožēlu par to, ka šie kanāli joprojām spēj Eiropas Savienībā izplatīt savus naratīvus, izmantojot pieņemtus nosaukumus vai citus kanālus; jo īpaši stingri nosoda RT (bijusī Russia Today) biroja atvēršanu Belgradā un tā tiešsaistes ziņu dienesta darbības uzsākšanu, kas raida serbu valodā, tādējādi ļaujot šim kaitējošajam rīcībspēkam izplatīt savu dezinformāciju visā reģionā; šajā saistībā mudina Serbijas iestādes panākt saskaņotību ar Padomes lēmumu par Sputnik un RT apraides darbību apturēšanu; |
112. |
atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu direktīvai par noziedzīgu nodarījumu un sodu definēšanu par Savienības ierobežojošo pasākumu pārkāpumiem (COM(2022)0684) un aicina Komisiju izvērtēt iespēju, ka Eiropas Prokuratūrai tiek uzdots nodrošināt šādu noziegumu konsekventu un vienotu izmeklēšanu un kriminālvajāšanu visā ES; aicina piešķirt lielākus resursus ES INTCEN, lai tas palīdzētu informēt par ES sankcijām un panāktu to izpildi, kā arī lai uzlabotu kriminālistikas informācijas apmaiņu un efektīvāk koordinētu attiecināšanas politiku; |
113. |
pauž bažas par automātisko identifikācijas sistēmu (AIS) manipulēšanas pieaugumu, lai ietekmētu GPS datus un manipulētu kuģu atrašanās vietu, ļaujot konkrētiem rīcībspēkiem apiet sankcijas; aicina Komisiju piemērot stingrākus AIS drošības protokolus un iekļaut AIS viltošanas tehnoloģijas ES divējāda lietojuma preču eksporta kontroles režīmā; |
114. |
atkārtoti aicina uzlikt maksas ārvalstu iejaukšanās rīcībspēkiem, pamatojoties uz spēcīgu attiecināšanas spēju; pieņem zināšanai notiekošās pārdomas, kuru pamatā ir Padomes 2022. gada jūnija secinājumi par rīkkopas sagatavošanu, lai papildinātu ES hibrīdo rīkkopu un kiberrīku kopumu, īpaši pievēršoties darbībām, kas saistītas ar FIMI; norāda, ka FIMI Rīkkopu bija paredzēts ieviest 2022. gada rudenī; pauž pārliecību, ka šajā rīkkopā ir jāiekļauj īpašs sankciju režīms attiecībā uz FIMI un pasākumi, lai stiprinātu Eiropas iestāžu un valstu valdību attiecināšanas spēju; norāda, ka šajos pasākumos būtu jāiekļauj pamatnostādnes par valstu sankcijām pret FIMI un ka dalībvalstīm tie būtu jāpiemēro koordinēti; aicina dalībvalstis apsvērt kvalificēta vairākuma balsojuma iespēju saistībā ar sankciju piemērošanu augsta riska valstīm; norāda, ka hibrīddraudu rīkkopas un ierosinātās FIMI rīkkopas pievienoto vērtību salīdzinājumā ar kiberdraudu novēršanas rīkkopu nodrošinās vienošanās par atbildīgu valsts rīcību, pilnveidoti interpretējot to, kas ir starptautisko tiesību principu, piemēram, suverenitātes un neiejaukšanās dalībvalsts iekšējās lietās, pārkāpums; |
115. |
atkārtoti norāda, cik svarīgas ir ES spējas sevi aizsargāt pret dezinformācijas uzbrukumiem un pretoties ārvalstu ietekmei; šajā saistībā aicina nodrošināt pietiekamu finansējumu un risināt iespējamo investīciju nepietiekamību un tiesību aktu nepilnības; aicina dalībvalstis vajadzības gadījumā atjaunināt savu tiesisko regulējumu, lai ieviestu juridisko pamatu, uz kura pamata sodīt ārvalstu iejaukšanos no augsta riska valstīm; atzinīgi vērtē šāda juridiskā pamata ieviešanu Beļģijas kriminālkodeksa projektā, kas ļaus labāk aizsargāt Eiropas iestādes tās teritorijā; |
116. |
aicina dalībvalstis un Komisiju apdomāt, kā cīnīties pret atsevišķu ES esošu rīcībspēku, piemēram, sociālajos medijus darbojošos ietekmētāju vai politiķu, izplatītu dezinformāciju, kuri to izplata augsta riska valstu uzdevumā utt.; uzsver, ka, iespējams, ir jāizstrādā sankciju režīms pret rīcībspēkiem, kas ES iekšienē nodarbojas ar FIMI; |
Kaimiņattiecības, globālā sadarbība, multilaterālisms
117. |
pauž bažas par Krievijas mēģinājumiem manipulēt ar vēstījumiem, kas saistīto ar globālo nodrošinājumu ar pārtiku un energoapgādes drošību, kas atbalsojas citos komunikācijas kanālos, galvenokārt Ķīnas medijos, bet dažkārt parādās arī kanālā Al Jazeera, vainojot rietumvalstis pārtikas cenu kāpumā, ko izraisījušas šo valstu sankcijas pret Krieviju; uzsver, ka šādi manipulatīvi naratīvi guvuši būtisku atsaucību, galvenokārt dienvidreģionu valstīs un dažās kandidātvalstīs un potenciālajās kandidātvalstīs; atgādina, ka tikai Krievija ir atbildīga par Ukrainas lauksaimnieciskās ražošanas un tirdzniecības pārtraukšanu agresijas kara rezultātā pret šo valsti; tādēļ aicina EĀDD veikt papildu pasākumus, lai vērstos pret Krievijas un Ķīnas manipulatīvo vēstījumu izplatīšanu globālajos dienvidos, tostarp stiprinot t; a StratCom nodaļu un KDAP/KĀDP misiju un operāciju instrumentus un resursus, kā arī pastiprinot sadarbību un koordināciju ar ASV un citiem līdzīgi domājošiem partneriem; uzskata, ka ES ir cieši jāsadarbojas ar Ukrainu, lai vērstos pret manipulatīviem Krievijas vēstījumiem; tādēļ aicina ES iestādes atbalstīt Ukrainas diplomātiskos kontaktus globālajos dienvidos; aicina ciešāk sadarboties ar reģionālajām organizācijām no globālajiem dienvidiem, piemēram, Āfrikas Savienību un ASEAN, lai apmainītos ar paraugpraksi cīņā pret FIMI; |
118. |
atgādina, ka daudzas manipulācija ar informāciju kampaņas un liela daļa valsts finansētas propagandas ir vērstas pret valstīm, kuras patlaban izdara stratēģiskas izvēles par savu valstu demokrātisko reformu procesiem un proeiropeisku orientāciju; uzsver proaktīvas, efektīvas un pārredzamas saziņas nozīmi; aicina izvērst vēl ciešāku stratēģiskās saziņas sadarbību ar partnerorganizācijām un partnervalstīm, it sevišķi saistībā FIMI apkarošanupievienošanās valstīs un stratēģiski svarīgos reģionos, piemēram, Rietumbalkānos un Austrumu partnerības valstīs; uzskata, ka ES būtu vairāk jāsadarbojas ar ASV attiecībā uz kaimiņvalstīm, lai veidotu noturīgas demokrātiskas sabiedrības; atgādina, ka šo valstu stabilitāte ir miera un drošības jautājums; |
119. |
tādēļ aicina īstenot stratēģiskus un proaktīvus pasākumus, lai apkarotu hibrīddraudus un novērstu trešo pušu iejaukšanos pievienošanās sarunvalstu politiskajos, vēlēšanu un citos demokrātiskajos procesos; aicina pielikt pūles, lai palielinātu šo valstu noturību pret FIMI kampaņām un mudinātu kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis veikt izšķirošus pasākumus, lai cīnītos pret manipulatīvu dezinformāciju, ļaunprātīgu propagandu un citiem hibrīddraudiem; |
120. |
pauž nožēlu par progresa trūkumu un paplašināšanās procesa lēno tempu Rietumbalkānos, kā rezultātā ir samazinājies atbalsts ES un palielinājies reģiona iedzīvotāju apmulsums; nosoda Krievijas mēģinājumus ietekmēt Rietumbalkānus, kas ir jāuztver kā daļa no plašākas stratēģijas autoritārisma veicināšanai Eiropā; turklāt konstatē, ka prokrieviskais vēstījums tiek izplatīts caur serbu un ungāru medijiem, kas darbojas Rietumbalkānos; pauž bažas par nesenajiem konstatējumiem, ka Serbija ir valsts, kas ir visneaizsargātākā pret ļaunprātīgu ārvalstu, sevišķi Krievijas un Ķīnas, ietekmi Rietumbalkānos un ka Serbija joprojām nav īstenojusi sankcijas pret Krieviju un nav pieskaņojusies ES ārpolitikai; |
121. |
aicina Komisiju gaidāmajā VDAR novērtējumā sniegt skaidrību par to, vai un kā VDAR ietekmē datu apmaiņu, lai cīnītos ar informācijas manipulācijām starp valsts, privātajiem un akadēmiskajiem dalībniekiem ES un sadarbībā ar līdzīgi domājošiem partneriem; |
122. |
uzskata, ka stratēģija “Global Gateway” būs nozīmīgs ģeopolitisks instruments, ar ko nostiprināt ES iesaistīšanos un attiecības ar partneriem no globālajiem dienvidiem, reaģējot uz Ķīnas ietekmi, kas izmanto savu iniciatīvu “Viena josla, viens ceļš”, kā arī citu ārpussavienības valstu, piemēram, Krievijas un Irānas, ietekmi, palielināt to valstu uzticēšanos ES, kas nav ES dalībvalstis, un stiprināt ES tēlu attiecībā pret Krieviju un Ķīnu; uzskata, ka tas būtu jāuzskata par ģeopolitisku projektu, kas veic stratēģiskas investīcijas, pamatojoties uz Eiropas vajadzībām digitālās un zaļās pārkārtošanās jomā, izmantojot ciešu saikni ar Kritisko izejvielu aktu un Mikroshēmu aktu, un prasa Komisijai viest skaidrību par iniciatīvas Global Gateway prioritātēm; uzskata, ka stratēģijas īstenošanā ļoti svarīgi ir darboties kā Eiropas komandai un nodrošināt pienācīgu demokrātisko uzraudzību, Eiropas Parlamenta pilnvērtīgu iesaisti un koordinētu rīcību starp visām ES iestādēm, ES dalībvalstīm un arī ar Eiropas privāto sektoru; aicina Komisiju un EĀDD cieši sadarboties un koordinēt ar citām savienotības iniciatīvām, kurās iesaistīti līdzīgi domājoši partneri, piemēram, ASV, Japāna, Dienvidkoreja un Taivāna, lai nodrošinātu pamattiesību aizsardzību; |
123. |
stingri atbalsta darbu, ko veic EĀDD Stratēģiskās komunikācijas nodaļa, darba grupas un informācijas analīzes nodaļa un tā ģeogrāfiskās darba grupas; uzskata, ka lielāka uzmanība jāpievērš apdraudējuma situācijas izklāstam saistībā ar dalībniekiem, kas saistīti ar Ķīnas iestādēm, kā arī ES austrumu un dienvidu kaimiņreģionos un ārpus tiem; ņemot vērā iepriekš minēto, atzinīgi vērtē EĀDD darbu, lai ciešā sadarbībā ar starptautiskajiem partneriem uzlabotu ES delegāciju un KDAP misiju un operāciju spējas reaģēt uz FIMI; tomēr uzskata, ka gan EĀDD galvenajā mītnē, gan uz vietas būtu jāpiešķir vairāk līdzekļu, lai stiprinātu to darbu; aicina turpināt spēju veidošanu, ietverot pielāgotu apmācību KDAP darbiniekiem, aktīvāku zināšanu apmaiņu un koordināciju ar citām ES misijām, operācijām un delegācijām, intensīvāku sadarbību ar vietējiem medijiem un sabiedrību un proaktīvu un reaktīvu saziņu vietējās valodās; |
124. |
atzinīgi vērtē esošos sadarbības mehānismus ar ASV, piemēram, notiekošo ES un ASV sadarbību Tirdzniecības un tehnoloģiju padomē (TTC); ar interesi atzīmē kopīgo paziņojumu pēc TTC 2022. gada 5. decembra sanāksmes, kurā jo īpaši norādīts, ka 5. darba grupa par datu pārvaldības un tehnoloģiju platformām un 6. darba grupa par tehnoloģiju ļaunprātīgu izmantošanu, kas apdraud drošību un cilvēktiesības, veic koordinētas darbības, lai izprastu Krievijas īstenotu manipulēšanu ar informāciju un iejaukšanās izplatīšanos, jo īpaši saistībā ar Krievijas agresiju pret Ukrainu, un tās ietekmi uz valstīm, kas nav ES dalībvalstis, jo īpaši Āfrikā un Latīņamerikā, un lai pret to vērstos; atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos regulāri informēt Parlamentu par TTC darbu un aicina turpināt centienus, lai risinātu kopīgas problēmas šajās jomās; turklāt aicina Komisiju un EĀDD vēl vairāk pastiprināt darbu ar ASV, lai apmainītos ar paraugpraksi un operatīvajām zināšanām, kā arī lai izstrādātu kopīgas definīcijas un pieejas; |
125. |
uzskata, ka tādas iniciatīvas kā TTC un G7 ātrās reaģēšanas mehānisms (RRM) ir svarīgas platformas sadarbībai starp līdzīgi domājošiem partneriem, lai izstrādātu instrumentus un apmainītos ar paraugpraksi cīņā pret ārvalstu īstenotu informācijas manipulāciju un iejaukšanos; aicina ES uzņemties vadību šajās sadarbības iniciatīvās, lai nodrošinātu, ka globālie standarti tiek izstrādāti saskaņā ar Eiropas vērtībām; aicina Komisiju un EĀDD ar administrācijas starpniecību regulāri iesaistīt Parlamentu diskusijās ar līdzīgi domājošiem partneriem un noteikt jomas, kurās Parlamenta atbalsts varētu sniegt pievienoto vērtību šim procesam; aicina padziļināt sadarbību ar demokrātiskiem partneriem, piemēram, ASV, un veicināt akadēmiķu sadarbību, lai izvairītos no Ķīnas dominēšanas mākslīgā intelekta jomā; |
126. |
aicina stiprināt un uzsākt tiešu saziņu starp specializētām parlamentārajām komitejām transatlantiskajās attiecībās, izmantojot Transatlantisko likumdevēju dialogu; |
127. |
atzinīgi vērtē ANO Vispārējo rīcības kodeksu; mudina EĀDD arī turpmāk cieši iesaistīties šajā procesā un vērsties pie citām ANO dalībvalstīm ar lūgumu pievērst uzmanību tam, cik svarīga ir kopīga izpratne par globālajām problēmām un vajadzība pēc intensīvas sadarbības; uzskata, ka kodeksā uzmanība jāpievērš ne tikai platformām, bet arī citiem valsts un nevalstiskiem dalībniekiem; aicina platformas atvēlēt vairāk līdzekļu un palielināt savas spējas, lai pārraudzītu kaitniecisku saturu vietējās valodās vai dialektos; aicina platformas iekļaut pieejas, ar ko mazināt mākslīgā intelekta un citu tehnoloģiju radītos riskus; atkārtoti uzsver, ka kodeksā ir jāaizsargā pamattiesības; uzskata, ka izmainīt starptautiskās tiesības būs ārkārtīgi grūti, un tādēļ iesaka ES cieši sadarboties ar līdzīgi domājošiem partneriem, lai starptautiski reaģētu uz FIMI; |
128. |
ir nobažījies par pamattiesību aizsardzību saistībā ar ANO globālās konvencijas par kibernoziegumiem izstrādes procesu; aicina Komisiju un EĀDD nodrošināt, ka procesā tiek ievērotas Eiropas normas un vērtības, cita starpā popularizējot Budapeštas konvenciju kā globālu standartu; atgādina, ka pastāv risks, ka dezinformācijas apkarošanas procesi tiek izmantoti kā iegansts mediju brīvības ierobežošanai; |
129. |
atgādina, ka visos centienos, kas vērsti pret ārvalstu iejaukšanos, būtu jādara viss iespējamai, lai neiedragātu PSO un ņemtu vērā spēkā esošos Eiropas Cilvēktiesību tiesa un Eiropas Savienības Tiesas spriedumus, kā arī ES Pamattiesību hartu, un ka šādus centienus nedrīkstētu ļaunprātīgi izmantot, lai attaisnotu un leģitimizētu ierobežojošas politikas pieņemšanu, jo pastāv bažas, ka tas var notikt arī ES dalībvalstīs; aicina stingrāk piemērot kritērijus nolīgumu ar trešām valstīm apturēšanai vai izbeigšanai, piemēram, cilvēktiesību pārkāpumu gadījumos, jo tas, kā pašlaik šie kritēriji tiek piemēroti, pakļauj ES ārējai ietekmei; |
130. |
nosoda privāto militāro grupu, piemēram, Wagner grupas, un citu militāru un paramalitāru grupējumu un ārvalstu spēku, tostarp kadiroviešu un Nakts Vilku, centienus ietekmēt demokrātiskos procesus vairākās pasaules valstīs; nosoda nesenos draudus un iebiedējošos vēstījumus, ko pret Parlamentu vērsusi Wagner grupa; aicina Padomi un dalībvalstis iekļaut Krievijas privātas militārās kompānijas ES teroristu sarakstā; aicina EĀDD kopā ar līdzīgi domājošiem partneriem izveidot iniciatīvu, lai pretotos ļaunprātīgām nevalstiskām dalībnieku grupām, tādām kā Wagner grupa; uzsver, ka esošajām rīkkopām būtu jāietver reaģēšana, piemēram, sankcijas, kas vērstas pret trešo valstu finansējumu vai sadarbību ar privātiem militāriem uzņēmumiem neaizsargātos reģionos; |
131. |
uzsver, cik būtiska nozīmē ir ciešai un nepārtrauktai sadarbībai ar Austrumu partnerības valstīm, īpaši Ukrainu un citām kandidātvalstīm, lai veidotu to izturētspēju un cīnītos pret hibrīduzbrukumiem; uzskata, ka šī iespējamā sadarbība varētu izpausties kā operācija Information Ramstein, kas darbosies līdzīgi kā Ramšteinas Aizsardzības kontaktgrupa un pulcēs mediju ekspertus no Ukrainas, ES un citām valstīm, lai apspriestu pieredzi, kas gūta saistībā ar Ukrainas noturību pret Krievijas informācijas karu, un izstrādātu kopīgas operācijas; mudina ES un tās dalībvalstis padziļināt sadarbību ar Taivānu saistībā ar dezinformācijas kampaņu un iejaukšanās operāciju apkarošanu; |
132. |
aicina Komisiju un EĀDD pastiprināt sadarbību ar citiem līdzīgi domājošiem partneriem, lai izstrādātu mehānismus vēlēšanu traucējumu novēršanai, piemēram, sadarboties ar Taivānas, Kanādas, Austrālijas un Brazīlijas vēlēšanu iestādēm; aicina pastiprināt sadarbību ar NATO, lai stiprinātu ES un NATO dalībvalstu noturību; aicina ES delegācijas un dalībvalstu vēstniecības trešās valstīs pastāvīgi uzraudzīt un kartēt dezinformācijas metodes un dalībniekus attiecīgajās valstīs, kurās tās atrodas, un šajā nolūkā tām būtu jāsaņem vajadzīgie resursi un jāpalīdz partnervalstīm to kritiskās vēlēšanu infrastruktūras izveidē un stiprināšanā, un pieņemt ambiciozus standartus, kas piedāvā esošo starptautisko tiesību plašāku interpretāciju; uzskata, ka ir jāveic atjauninātas mācības ES ierēdņiem un diplomātiem par FIMI; |
133. |
atkārtoti iesaka izveidot reģionālus stratēģiskās komunikācijas centrus ārpus ES, kā to ierosinājis EĀDD, un piešķirt tiem pietiekamu finansējumu; uzskata, ka šiem daudzvalodu centriem būtu jāstiprina ES ietekme prioritārajos reģionos (t. i., Rietumbalkānos, Indijas un Klusā okeāna reģionā, Tuvajos Austrumos, Ziemeļāfrikā (MENA), Latīņamerikā, Rietumāfrikā un Austrumāfrikā), jāuzlabo reģionālo mediju aizsniegšana un jāatspēko ārvalstu sponsorētas informācijas manipulācijas un dezinformācijas kampaņas, kuru mērķis ir graut ES vērtības un intereses; uzsver, ka centru darbībām būtu arī jāatbalsta ES delegācijas un dalībvalstu diplomātiskās misijas, jāpiedāvā sinerģija ar ES mediju pakalpojumu sniedzējiem šajos reģionos un par prioritāti jāizvirza sadarbība ar vietējiem medijiem un viedokļu ietekmētājiem; |
134. |
aicina EĀDD un dalībvalstis cieši sadarboties ar līdzīgi domājošiem partneriem un izstrādāt kopīgas normas un definīcijas par atbildīgu valsts pārstāvju rīcību, kā arī instrumentus un tiesību aktus, ar ko novērstu ārvalstu manipulēšanu ar informāciju un iejaukšanos; aicina EĀDD stiprināt daudzpusējo un daudzu ieinteresēto personu sadarbību ar trešām valstīm, pilsonisko sabiedrību un nozari cīņā pret FIMI, izmantojot līdzīgi domājošus partnerības, kā arī starptautiskos diplomātiskajos dialogos un forumos, vienlaikus nodrošinot, ka, izstrādājot instrumentus cīņai pret FIMI, ir jāievēro pamattiesības; pauž nožēlu par to, ka dažas dalībvalstis joprojām nav aizpildījušās vakantās valstu ekspertu amata vietas ES Izcilības hibrīdcentrā (Hybrid CoE); aicina dalībvalstis iecelt savus pārstāvju un ekspertus Hybrid CoE; |
135. |
uzsver parlamentārās diplomātijas un misiju nozīmi nolūkā stiprināt ES atspēkošanas centienus un stratēģiskās intereses un efektīvi komunicēt ar ārpussavienības valstīm, jo īpaši Āfrikā un Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas reģionā; uzsver Parlamenta dienestu iniciatīvu milzīgo vērtību, jo ar tām atbalsta parlamentāro demokrātiju trešās valstīs, stiprina parlamentu demokrātisku darbību, parlamentāro mediāciju un dialogu, novēro vēlēšanas un iesaistās debatēs ar pilsonisko sabiedrību; |
136. |
uzsver, ka ES var palīdzēt izveidot globālu faktu pārbaudītāju kopienu un noteikt globālus faktu pārbaudes kvalitātes standartus, iedvesmojoties no Eiropas Standartu kodeksa neatkarīgām faktu pārbaudes organizācijām; turklāt uzskata, ka ES ir jāatbalsta faktu pārbaudes centieni kandidātvalstīs un paplašināšanās procesā iesaistītajās valstīs; |
137. |
atzinīgi vērtē atbalstu, kas sniegts ar Eiropas Demokrātijas fonda starpniecību, taču uzskata, ka ES ir jādara vairāk, lai atbalstītu neatkarīgu žurnālistiku jomās, kuras ietekmē ļaunprātīgi ārvalstu dalībnieki, piemēram, Krievija un Ķīna, kā arī lai sniegtu stratēģisku atbalstu un strukturālu finansējumu vietējām NVO, PSO, faktu pārbaudītājiem un medijiem, kas bāzējas ārpus ES, tostarp augsta riska valstīs, paplašināšanās procesā iesaistītajās valstīs un kandidātvalstīs; tādēļ atgādina par savu aicinājumu izveidot īpašu Eiropas Demokrātisko mediju fondu, lai atbalstītu žurnālistiku ES paplašināšanās procesā iesaistītās valstīs un kandidātvalstīs; norāda, ka daudzi žurnālisti no Ukrainas ir ieradušies ES kopā ar pieaugošo kara bēgļu plūsmu, un aicina sniegt pielāgotu atbalstu Ukrainas mediju videi, kurai Krievijas iebrukums ir nodarījis smagu kaitējumu; aicina EĀDD iekļaut parlamentāro dimensiju savās informēšanas un spēju veidošanas iniciatīvās ES kaimiņvalstīs, lai atbalstītu pilsoniskās sabiedrības organizācijas un neatkarīgos medijus; |
138. |
uzskata, ka ES ir kļuvusi par nozīmīgu centru neatkarīgām ziņu vietnēm no Krievijas un Baltkrievijas, jo šo valstu teritorijā neatkarīgie mediji ir iznīdēti; uzskata, ka neatkarīgi mediji var palīdzēt apkarot Kremļa izplatīto dezinformāciju un ilgtermiņā veidot Krieviju kā demokrātiskāku valsti, kurā valda miers ar kaimiņvalstīm; tādēļ aicina Komisiju izstrādāt ilgtermiņa strukturētu pieeju, tostarp izveidot pietiekami finansētu politiku, kas nodrošinātu ilgtermiņa pamatatbalstu neatkarīgiem Krievijas un Baltkrievijas medijiem un žurnālistiem, kas strādā trimdā; |
139. |
aicina Komisiju un EĀDD pāriet no pieejas, kas orientēta uz valstīm, uz pieeju, kas balstīta uz risku, un nevairīties starptautiskos forumos, piemēram, ANO, identificēt un nosaukt tās valstis, kuras ir mēģinājušas veikt iejaukšanos ārvalstīs, lai citas valstis apzinātos ar šo jautājumu saistīto risku; |
o
o o
140. |
uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
(1) Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0070.
(2) Pieņemtie teksti, P9_TA(2023)0030.
(3) OV C 347, 9.9.2022., 61. lpp.
(4) Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0406.
(5) OV C 347, 9.9.2022., 2. lpp.
(6) Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0448.
(7) OV C 224, 27.6.2018., 58. lpp.
(8) OV C 23, 21.1.2021., 152. lpp.
(9) OV C 184, 5.5.2022., 71. lpp.
(10) OV L 156, 5.5.2021., 1. lpp.
(11) OV L 277, 27.10.2022., 1. lpp.
(12) OV L 333, 27.12.2022., 164. lpp.
(13) Pieņemtie teksti, P9_TA(2023)0027
(14) OV L 207, 11.6.2021., 1. lpp.
(15) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/2065 (2022. gada 19. oktobris) par digitālo pakalpojumu vienoto tirgu un ar ko groza Direktīvu 2000/31/EK (Digitālo pakalpojumu akts) (OV L 277, 27.10.2022., 1. lpp.).
(16) Ietekmes analīzes novērtējuma ziņojums, kas pievienots priekšlikumam Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par informācijas drošību Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās (SWD(2022)0066). https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:52022SC0066.
(17) Ietekmes novērtējuma kopsavilkuma ziņojums par Eiropas Kibernoturības aktu — pavaddokuments “Priekšlikumam Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par horizontālajām kiberdrošības prasībām attiecībā uz produktiem ar digitāliem elementiem un ar ko groza Regulu (ES) 2019/1020” (SWD(2022)0282).
(18) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/849 (2015. gada 20. maijs) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (OV L 141, 5.6.2015., 73. lpp.).
(19) Vice-President Jourová speech on Defending EU values in the time of the war.
(20) Priekšlikums Direktīvai par sabiedrības līdzdalībā iesaistījušos personu aizsardzību pret acīmredzami nepamatotu vai ļaunprātīgu tiesvedību (“stratēģisku tiesvedību pret sabiedrības līdzdalību”)(COM(2022)0177).
(21) Priekšlikums regulai par vienota mediju pakalpojumu satvara izveidi iekšējā tirgū (Eiropas Mediju brīvības akts) un grozījumiem Direktīvā 2010/13/ES (COM(2022)0457).
(22) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).
(23) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/452 (2019. gada 19. marts), ar ko izveido regulējumu ārvalstu tiešo ieguldījumu Savienībā izvērtēšanai (OV L 79 I, 21.3.2019., 1. lpp.).
(24) Priekšlikums regulai par kritiski svarīgo izejvielu drošas un ilgtspējīgas piegādes nodrošināšanas satvara izveidi un grozījumu izdarīšanu Regulās (ES) 168/2013, (ES) 2018/858, 2018/1724 un (ES) 2019/1020 (COM(2023)0160).
(25) Priekšlikums regulai, ar ko izveido pasākumu sistēmu Eiropas pusvadītāju ekosistēmas stiprināšanai (Mikroshēmu akts) (COM(2022)0046).
(26) 2022. gada 22. novembra spriedums lietā Luxembourg Business Registers, C-37/20, ECLI:EU:C:2022:912.
(27) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/843 (2018. gada 30. maijs), ar ko groza Direktīvu (ES) 2015/849 par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Direktīvas 2009/138/EK un 2013/36/ES (OV L 156, 19.6.2018., 43. lpp.).
(28) Iestāžu Nolīgums (2021. gada 20. maijs) starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par obligātu pārredzamības reģistru (OV L 207, 11.6.2021., 1. lpp.).
(29) Padomes Lēmums (KĀDP) 2022/884 (2022. gada 3. jūnijs), ar ko groza Lēmumu 2014/512/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar Krievijas darbībām, kas destabilizē situāciju Ukrainā (OV L 153, 3.6.2022., 128. lpp.).
(30) Pētījums “How to Do Trusted Research: China-Specific Guidelines for European Stakeholders”), publicēts 2022. gada septembrī.
(31) 2022. gada 27. jūlija spriedums lietā RT France/Padome, T-125/22, ECLI:EU:T:2022:483.
(32) Eiropas Parlamenta 2022. gada 19. maija rezolūcija par sociālajām un ekonomiskajām sekām, ko Eiropas Savienībai rada Krievijas karš Ukrainā — ES rīcībspējas pastiprināšana (OV C 479, 16.12.2022., 75. lpp).
ELI: http://data.europa.eu/eli/C/2023/1226/oj
ISSN 1977-0952 (electronic edition)