EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52014SC0281
COMMISSION STAFF WORKING DOCUMENT EXECUTIVE SUMMARY OF THE IMPACT ASSESSMENT Accompanying the document Proposal for a REGULATION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL on requirements relating to emission limits and type-approval for internal combustion engines for non-road mobile machinery
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS Pavaddokuments dokumentam Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI par prasībām attiecībā uz autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas iekšdedzes motoru emisiju robežvērtībām un tipa apstiprināšanu
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS Pavaddokuments dokumentam Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI par prasībām attiecībā uz autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas iekšdedzes motoru emisiju robežvērtībām un tipa apstiprināšanu
/* SWD/2014/0281 final */
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS Pavaddokuments dokumentam Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI par prasībām attiecībā uz autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas iekšdedzes motoru emisiju robežvērtībām un tipa apstiprināšanu /* SWD/2014/0281 final */
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS Pavaddokuments dokumentam Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN
PADOMES REGULAI par prasībām attiecībā uz
autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas iekšdedzes motoru
emisiju robežvērtībām un tipa apstiprināšanu Atruna. Šis
kopsavilkums ir saistošs tikai Komisijas dienestiem, kas iesaistīti
tā sagatavošanā, un neskar Komisijas turpmāko lēmumu
galīgo redakciju. 1. Problēmas izklāsts Gaisa piesārņojums Iekšdedzes motori, kas uzstādīti autoceļiem
neparedzētai mobilajai tehnikai (ANMT), ir būtisks gaisa
piesārņojuma avots, un tā ir galvenā problēma, kuru
mēģina risināt ar pašu direktīvu un ar pašreizējo
pārskatīšanu. Pašlaik daudzas ES dalībvalstis cenšas sasniegt
savus gaisa kvalitātes mērķus, un turpmāka emisiju
samazināšana no iekšdedzes motoriem šajā kontekstā ir
svarīgs jautājums. Neraugoties uz ierobežojumiem, kas noteikti ANMT
direktīvā un tās turpmākajos grozījumos, ANMT
nozare ir kļuvusi par arvien nozīmīgāku gaisa
piesārņojuma avotu salīdzinošā izteiksmē, jo
īpaši saistībā ar slāpekļa oksīdiem (NOx) un
cietajām daļiņām (PM). Eiropas Savienībā
ANMT nozare rada aptuveni 15 % kopējo NOx emisiju un 5 %
kopējo PM emisiju. Lai gan prognozēts, ka PM
īpatsvars samazināsies, gaidāms, ka 2020. gadā NOx
īpatsvars palielināsies līdz gandrīz 20 %. Visstingrākās IV posma emisiju
prasības, kas paredzētas pašreizējos tiesību aktos,
stāsies spēkā 2014. gadā. Tagad šķiet, ka ir jānodrošina
tas, ka ANMT nozare tiek iesaistīta virzībā uz ilgtermiņa
emisiju samazinājumu, kas ir saskaņota ar ES vispārējo
gaisa kvalitātes politiku un reglamentējošām prasībām
saistītajās nozarēs. Tā kā ES reģistrētā
motoru un tehnikas ražošana ir spēcīgi orientēta uz eksportu, ir
arī ļoti svarīgi, lai emisiju prasības attiecīgā
gadījumā būtu izstrādātas tā, lai tās
atbilstu prasībām galvenajos trešo valstu tirgos,
piemēram, Amerikas Savienoto Valstu tirgū. Sniedzot vairāk ilgtermiņa ieteikumu par
emisiju prasībām, nekā tas ir pašlaik, nozarei tiktu
arī nodrošināta lielāka plānošanas noteiktība,
un tas ļautu nozarei ieplānot nepieciešamos ieguldījumus
pētniecībā un izstrādē. Noteikumu nepilnības Neraugoties uz pagātnē veiktām
darbībām, tiesību aktiem to pašreizējā formā ir
konkrēti trūkumi. Nav aptvertas visas ANMT motoru kategorijas.
Tas, ka šie motori pašlaik netiek reglamentēti, nozīmē, ka
netiek izmantoti svarīgi ieguvumi vides jomā. Ir arī dažu tehnikas veidu tirgus
kropļošanas risks gadījumos, ja izgatavotājam ir zināma
izvēle, vai uzstādīt motoru, uz kuru attiecas direktīva,
vai arī motoru, kurš pašlaik netiek reglamentēts.
Pašreizējā reglamentējošā sistēma jo īpaši
varētu sekmēt pārslēgšanos no KA uz DA motoriem
atkarībā no apstākļiem un pieejamās degvielas. Šos
konstatējumus apstiprināja atklātas sabiedriskās
apspriešanas laikā no ieinteresētajām personām
saņemtās atbildes. Jauni emisiju posmi pēdējoreiz tika
ieviesti, direktīvu grozot 2004. gadā. Tas nozīmē, ka
emisiju prasības konkrētām motoru kategorijām noveco,
salīdzinot ar tehnoloģiju attīstības līmeni un
jaunākajām norisēm ceļu nozarē. Turklāt pa šo laiku ir kļuvuši pieejami
pārliecinoši pierādījumi par dīzeļmotoru
izplūdes gāzu emisiju un jo īpaši cieto daļiņu
(t. i., dīzeļmotoru kvēpu) nelabvēlīgo ietekmi
uz veselību. Viens no galvenajiem konstatējumiem liecina, ka
daļiņu izmērs ir izšķirošs faktors saistībā ar
novēroto ietekmi uz veselību, un šo jautājumu var risināt
tikai ar vērtību ierobežošanu, pamatojoties uz daļiņu
daudzuma skaitu (t. i., PN ierobežošanu). Eksperti secināja,
ka pat visvērienīgākie ar IV posmu definētie
līmeņi nenodrošina pienācīgu aizsardzību pret
šādiem piesārņotājiem. Tādējādi
saskaņā ar ceļu nozares attīstību jāapsver jauna
emisiju posma (V posma) ieviešana, kura mērķis ir
daļiņu skaita ierobežošana papildus daļiņu masas
ierobežojumiem, attiecībā uz svarīgākajām motoru
kategorijām. Turklāt ir neatbilstība starp
konkrētām motoru kategorijām attiecībā uz pašlaik
piemērojamo emisiju robežvērtību stingrību. Jo īpaši
nepietiekami pretenciozas šķiet emisiju robežvērtības motoriem,
kas uzstādīti iekšējo ūdensceļu kuģiem, un
tās ir jāpārskata. Tas attiecas arī uz izplūdes
gāzu emisijām no motoriem ar nemainīgu griešanās
ātrumu, kas ir liela daļa no autoceļiem neparedzētās
tehnikas motoriem: emisiju robežvērtības šiem motoriem ir mazāk
stingras nekā motoriem ar mainīgu griešanās ātrumu, kas var
mudināt izgatavotājus pāriet no motoriem ar mainīgu
griešanās ātrumu uz motoriem ar nemainīgu griešanās
ātrumu, kuriem piemēro zemākus vides standartus. Šī
situācija jāpārskata, jo nav tehniska pamatojuma noteikt
mazāk stingras robežvērtības motoriem ar nemainīgu
griešanās ātrumu. Pašlaik emisiju robežvērtības ANMT tiek
testētas laboratorijas apstākļos, apstiprinot motora tipu. Lai
gan direktīva prasa, lai emisiju kontroles sistēma pareizi darbotos
reālās vides apstākļos, tajā nav iekļauts neviens
noteikums, lai pārbaudītu, vai pareizi uzturēta emisiju
kontroles sistēma patiešām darbojas pareizi ekspluatācijas
laikā. Var būt lietderīgi paredzēt pasākumus un pārbaudīt,
vai motora ekspluatācijas laikā emisijas atbilst prasībām,
kas noteiktas direktīvā, motora norādītajā
lietderīgās izmantošanas laikā, kā tas jau ir
attiecībā uz lieljaudas transportlīdzekļiem. 2. Subsidiaritātes
analīze ANMT Direktīvas 97/68/EK juridiskais
pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants. Tā kā jāveic grozījumi
spēkā esošajos ES tiesību aktos, tikai ES var konstruktīvi
risināt šos jautājumus. Subsidiaritātes princips ir
ievērots, jo politikas mērķus nevar pietiekami sasniegt ar
dalībvalstu darbībām. Eiropas Savienības rīcība ir
vajadzīga, pamatojoties uz nepieciešamību izvairīties no
šķēršļu rašanās vienotajā tirgū, jo īpaši ANMT
motoru jomā, kā arī pamatojoties uz gaisa piesārņojuma
starptautisko būtību. Lai gan galveno gaisa
piesārņotāju ietekme visspēcīgākā ir avota
tuvumā, ietekmi uz gaisa kvalitāti nevar ierobežot uz vietējo
līmeni, un pārrobežu piesārņojums ir nopietna vides
problēma, kas var padarīt valstiskos risinājumus
neefektīvus. Lai atrisinātu gaisa piesārņojuma
problēmu, nepieciešama saskaņota rīcība ES
mērogā. Emisiju robežvērtību un tipa
apstiprinājuma procedūru noteikšana valsts līmenī
rezultātā, iespējams, radītu 28 atšķirīgu
režīmu sajaukumu, kas radītu nopietnu šķērsli Savienības
iekšējai tirdzniecībai. Turklāt tas varētu radīt
būtisku administratīvo un finansiālo slogu izgatavotājiem,
kas darbojas vairāk nekā vienā tirgū. Tāpēc
apsveramās iniciatīvas mērķus nevar sasniegt bez
rīcības ES līmenī. Visbeidzot, gaidāms, ka saskaņota pieeja
ES līmenī būs izmaksu ziņā visefektīvākais
risinājums izgatavotājiem un tiešajiem lietotājiem, lai
panāktu emisiju samazinājumus. 3. Mērķi ANMT direktīvas galvenais mērķis ir
samazināt gāzveida un daļiņas saturošu emisiju (NOx, HC, PM,
CO) izmešus no motoriem, kas uzstādīti autoceļiem
neparedzētai mobilajai tehnikai. Tas ir arī pārskatīšanas
procesa galvenais mērķis. Siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas
pašlaik nav ietvertas ANMT direktīvas darbības jomā. Tas ir
galvenokārt tāpēc, ka direktīva ir vērsta uz emisiju
raksturlielumiem, kas attiecas uz motoriem, nevis uz tehniku, kurā motori
ir iebūvēti. Ņemot vērā to, ka SEG emisiju
raksturlielumus tomēr lielā apmērā ietekmē tehnika
(piemēram, svars, konstrukcija utt.), kā arī tās
faktiskā darbība, vispiemērotākais likumdošanas veids,
kā vislabāk risināt SEG emisiju jautājumu, vēl arvien
ir jāmeklē. Tāpēc šā pārskatīšanas procesa
apsvērumos SEG emisijas netiek ietvertas. Konkrētie aplūkotie mērķi ir
šādi. Veselība un vide ·
Aizsargāt cilvēku veselību un vidi,
turpinot samazināt toksiskās gaisa piesārņotāju
emisijas (NOx, HC, PM, CO) no ANMT motoriem, saskaņā ar ES
gaisa kvalitātes politiku. ·
Nodrošināt, ka ANMT emisiju
robežvērtības un tipa apstiprinājuma prasības
atspoguļo tehnikas progresu un novērš apzinātos noteikumu trūkumus. Konkurētspēja ·
Nodrošināt iekšējā tirgus labu
funkcionēšanu, jo īpaši, samazinot šķēršļus
attiecībā uz iekšējo un ārējo tirdzniecību. ·
Nodrošināt uzticamas, ilgtermiņa
reglamentējošās perspektīvas attiecīgajām
tautsaimniecības nozarēm. ·
Novērst noteikumu sadrumstalotību,
samazinot spiedienu uz dalībvalstīm un citām valsts sektora
iestādēm saistībā ar ierobežojumu noteikšanu ANMT
izmantošanai. ·
Sekmēt tehnisko progresu, nodrošinot
ilgtermiņa ieteikumus par emisiju robežvērtībām. ·
Palielināt saskaņošanu ar noteikumiem,
kas ieviesti ārpus ES tirgus, un jo īpaši ar ASV noteikumiem. Atbilstība ·
Palīdzēt dalībvalstīm to
centienos atbilst prasībām ES gaisa kvalitātes politikas
jomā, nodrošinot tām atbalstošu reglamentējošo vidi. ·
Palīdzēt dalībvalstīm,
reģioniem un pilsētām, risinot atbilstības problēmas
tā dēvētajos pilsētu tīklājos, kur gaisa
kvalitātes problēmas ir izrādījušās
visgrūtāk risināmās problēmas. 4. Politikas risinājumi Pamatojoties uz izmaksu un ieguvumu
analīzēm, sīkāk tika apsvērti un pētīti
šādi risinājumi. Risinājums Nr. 1: ierastās
darbības turpināšana ― spēkā esošo tiesību
aktu piemērošana (pamatscenārijs) Turpinās ANMT direktīvas
piemērošana tās pašreizējā formā, un IV posmam,
kas stājas spēkā 2014. gadā, neseko jauns emisiju posms.
Motoru tipi, kas ir ārpus pašreizējās darbības jomas, paliek
nereglamentēti, ja vien dalībvalstis nenolemj rīkoties pašas. Risinājums Nr. 2:
pielīdzināšanās ASV standartiem attiecībā uz
darbības jomu un robežvērtībām Ar pārskatīšanu iespējamības
gadījumā tiktu mēģināts pielīdzināties ASV EPA
standartiem. Tā kā mūsdienu ASV EPA standarti kopumā
ir stingrāki nekā spēkā esošie ES standarti, šīs
pieejas rezultātā tiktu gan paplašināta reglamentēto motoru
darbības joma, gan ieviestas stingrākas emisiju robežvērtības.
Attiecībā uz motoru kategorijām, kurās nevar noteikt
lietderīgu atbilsmi starp ES un ASV robežvērtībām, vai, ja
ASV tiek piemēroti mazāk stingri standarti nekā ES, jo
īpaši attiecībā uz automotrisām, kas ASV nav nodalītas
kā atsevišķa kategorija, pielīdzināšanu neveiktu. Tā
vietā tiktu piemērots atbilstošs mērķa līmenis
nolūkā nodrošināt atbilstību starp motoru kategorijām.
Svarīgi arī atzīmēt, ka šis risinājums būtu
vērsts uz daļiņu masas robežvērtībām, nevis uz
daļiņu skaita robežvērtībām. Risinājums Nr. 3: solis virzībā
uz ceļu nozares mērķa līmeņiem attiecībā uz
visnozīmīgākajiem emisiju avotiem Emisiju standarts EURO VI lieljaudas
transportlīdzekļiem (t. i., kravas automobiļiem un
autobusiem) tiktu izmantots kā galvenais orientēšanās punkts. Tas
jo īpaši ietvertu jautājumu par cieto daļiņu skaita
robežvērtībām, kas pašlaik nav iekļauts ANMT tiesību
aktos. Tomēr, definējot robežvērtības, būtu
jāņem vērā tehniskās un reglamentējošās
atšķirības starp lieljaudas transportlīdzekļiem un ANMT.
Kas attiecas uz robežvērtību definēšanu, šis risinājums ir
vērienīgāks nekā 2. risinājums, un ar to
mēģinātu panākt saskaņotu un salīdzināmu
samazinājumu starp visnozīmīgākajām motoru
kategorijām. Tas pieļautu zināmu ierobežotu diferencēšanu
starp dažādām jaudas kategorijām saskaņā ar izmaksu un
ieguvumu analīžu rezultātiem. Kas attiecas uz motoriem iekšējo
ūdensceļu kuģu transporta nozarē, ir izpētīti
divi risinājumi: 3.A risinājumā iedvesmojoties no
pieskaņošanās nākotnē paredzētajiem ASV standartiem
NOx un ogļūdeņražu jomā, bet ieviešot PN emisiju
robežvērtības, un 3.B risinājumā papildus nosakot
arī ļoti vērienīgus NOx un ogļūdeņražu
emisiju samazināšanas mērķus. Līdzīgi ir
izpētīti divi risinājumi pielietojumiem dzelzceļa
nozarē, t. i., tikai PN emisiju robežvērtību
ieviešana (3.A risinājums) un attiecīgi PN emisiju
robežvērtības apvienojumā ar daudz stingrākām NOx/HC
robežvērtībām (3.B risinājums). Risinājums Nr. 4: plašāks
mērķa līmenis, paredzot uzlabotus uzraudzības
nosacījumus Veicot pārskatīšanu atbilstoši šim
risinājumam, notiktu mēģinājums apvienot stingrākas emisiju
robežvērtības, kas izriet no 2. risinājuma un/vai
3. risinājuma, ar uzlabotiem uzraudzības nosacījumiem. Šo nosacījumu mērķis
galvenokārt būtu uzraudzīt ANMT motoru atbilstību
ekspluatācijas laikā. Atbilstība ekspluatācijas laikā
nozīmē motora atbilstību tipa apstiprinājuma
prasībām ražojuma “normālas ekspluatācijas laikā”.
Šā iemesla dēļ tika izstrādāts tiesību akts
lieljaudas transportlīdzekļu nozarē, kura nolūks, veicot
ierobežotu paraugu ņemšanu, ir uzraudzīt motoru emisiju
raksturlielumus, kad tie uzstādīti transportlīdzekļiem un
tiek ekspluatēti. Līdzīgas procedūras tiktu ieviestas
autoceļiem neparedzētas tehnikas nozarē. Tas arī kalpotu
kā pirmais solis virzībā uz emisiju kontrolēšanu reālajā
vidē (jeb ārpus cikla). Turklāt nolūkā iegūt
precīzāku priekšstatu par konkrētām siltumnīcefekta
gāzu emisijām un degvielas patēriņu saistībā ar ANMT
motoriem, informāciju par minētajām emisijām varētu
izmantot motoru marķējumā, lai labāk informētu pircējus
un lietotājus. Nepieciešamības gadījumā vēlāk
novērojumu un ziņojumu rezultātus par konkrētām
siltumnīcefekta gāzu emisijām no motoriem, iespējams,
nākotnē varētu izmantot turpmākiem pasākumiem. 5. Ietekmes
novērtējums Pamatojoties uz motoru un to izmantošanas veidu
ievērojamo dažādību ANMT nozarē, vēlamais
risinājums ir apvienot elementus, kas aptver visus četrus
izpētītos politikas risinājumus. Vēlamie apzinātie
risinājumi nodrošinās to piesārņotāju emisiju
būtisku samazinājumu, kas negatīvi ietekmē cilvēku
veselību. Galvenā uzmanība ir pievērsta
dīzeļdegvielas daļiņu emisijām. Turklāt tiks
sasniegti būtiski NOx un ogļūdeņražu emisiju
samazinājumi. Kopumā gaidāms, ka ieguvumi no
vēlamajiem risinājumiem līdz 2040. gadam sasniegs summas
26,1–33,3 miljonu euro diapazonā. Ar vēlamo risinājumu saistītās
izmaksas galvenokārt radīsies motoru un tehnikas izgatavotājiem
(izstrāde, pārveidošana un ražošanas izmaksas), kā arī
tehnikas tiešajiem lietotājiem (darbības izmaksas par papildu
degvielas patēriņu, uzturēšanas izmaksas). Kopumā gaidāms, ka vēlamo
risinājumu izmaksas līdz 2040. gadam sasniegs summas 5,2–5,8
miljonu euro diapazonā. Lai gan izmaksu un ieguvumu analīzes liecina
par vispārējiem neto ieguvumiem, jāuzsver, ka nepieciešamie
ieguldījumi sasniedz būtiskus līmeņus attiecībā
uz dažām motoru kategorijām un/vai nozarēm, kas rūpīgi
jānovērtē, ievērojot galveno iesaistīto personu
finansiālās iespējas. Visbūtiskākās
ieguldījumu izmaksas ir apzinātas nozarēs/kategorijās, kas
pašlaik salīdzinošā izteiksmē gūst labumu no zemākiem
emisijas standartiem, t. i., mazie dīzeļmotori (19–37 kW)
un motori, ko izmanto iekšējo ūdensceļu transporta nozarē. 6. Risinājumu salīdzinājums Pieņemot, ka visiem salīdzināmajiem
kritērijiem piešķir līdzīgu nozīmi,
2. risinājums (pieskaņošanās ASV standartiem) ir
vēlamais risinājums attiecībā uz visiem DA motoriem,
kā arī mazākajiem un lielākajiem KA motoriem.
3. risinājums (lielāka pieskaņošanās ceļu nozares
mērķa līmenim) attiektos uz KA motoriem jaudas spektra
vidū, kurā atrodas vairums KA motoru. 3. risinājums
būtu piemērots arī automotrisām. Šeit analīze
norāda uz 3.A apakšvariantu. 1. risinājums (nemainot
politiku) nodrošina apmierinošu iznākumu tikai
dīzeļlokomotīvju motoriem, ANMT motoru tirgus segmentam, kas
līdz 2050. gadam būs izzudis. Attiecībā uz iekšējo
ūdensceļu kuģiem analīze atklāj
2. risinājuma, kā arī 3.A un 3.B risinājuma
labās īpašības un trūkumus, kas neļauj veikt
vienkāršu izvēli. Tomēr, ņemot vērā to, ka
2. risinājums nerisina kādu ES ļoti svarīgu
jautājumu (t. i., negatīva ietekme uz veselību,
pamatojoties uz daļiņu izmēriem), tikai 3.A un
3.B risinājums šajā posmā tiek saglabāti kā
vēlamie risinājumi. Visbeidzot, analīze liecina, ka
4. risinājuma uzlabošanas pasākumi būtu jāpiemēro
visaptveroši. Pamatojoties uz motoru un to izmantošanas veidu
ievērojamo dažādību ANMT nozarē, jau tika gaidīts, ka
vēlamais risinājums būtu faktiski apvienot elementus, kas aptver
visus četrus politikas risinājumus. Šāds rezultāts ir
arī tādēļ, ka ANMT motoru kategorijas lielā mērā
atšķiras atbilstoši to kā emisiju avota gaidāmajam
nozīmīgumam nākotnē, turpmāku emisiju
samazinājumu tehniskajai iespējamībai un uz tām jau
attiecināmajam reglamentējošās stingrības līmenim.
Vēlamā kombinācija būtu nodrošināt, ka šie
apstākļi tiek pienācīgi atspoguļoti ANMT motoru
emisijas tiesību aktos nākotnē, un vienlaikus pastiprināt
reglamentējošo noteikumu efektivitāti un saskaņotību. 7. Uzraudzība un
novērtēšana Eiropas Komisijai ir pieejami vairāki
instrumenti, lai uzraudzītu, vai aplūkotās iniciatīvas
mērķi tiek sasniegti efektīvi. Vissvarīgākais
instruments ir tirgus uzraudzība, ko veic dalībvalstu
attiecīgās iestādes. Neatbilstība tiks pamanīta
arī, pamatojoties uz Komisijai adresētajām
sūdzībām. Arī emisiju dati, kas radīti motora tipa
apstiprinājuma procedūrā, ir vērtīgi uzraudzības
un novērtēšanas nolūkos. Jo īpaši, ja tiek izveidota
6.4.3. sadaļā aprakstītā datubāze. ANMT tiesību aktu tehniskā
pārskatīšana tika veikta 2008. gadā, un tā
rosināja izstrādāt pašreizējo iniciatīvu. Šādu
pārskatīšanu varētu atkārtot vairākus gadus pēc
pārskatīto ANMT tiesību aktu stāšanās spēkā,
tiklīdz varēs sagaidīt pietiekamus pierādījumus par
pašreizējās iniciatīvas ietekmi. Tas varētu notikt
5 gadus pēc jauno emisijas prasību stāšanās
spēkā.