This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52014DC0381
REPORT FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT AND THE COUNCIL concerning short-term statistics as required by Council Regulation (EC) No 1165/98 of 19 May 1998
KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par īstermiņa statistiku saskaņā ar Padomes 1998. gada 19. maija Regulu (EK) Nr. 1165/98
KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par īstermiņa statistiku saskaņā ar Padomes 1998. gada 19. maija Regulu (EK) Nr. 1165/98
/* COM/2014/0381 final */
KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par īstermiņa statistiku saskaņā ar Padomes 1998. gada 19. maija Regulu (EK) Nr. 1165/98 /* COM/2014/0381 final */
1.
Ievads Ar Eiropas
īstermiņa statistiku (EĪS) tiek aprakstīta
jaunākā attīstība Eiropas ekonomikā šādās
četrās galvenajās jomās: rūpniecība,
būvniecība, mazumtirdzniecība un pakalpojumi (izņemot
finanšu pakalpojumus). Katrai jomai
īstermiņa statistika nodrošina virkni rādītāju,
piemēram, produkcijas apjoms, apgrozījums, izlaides cenas (bieži
norādītas kā ražotāju cenas), nodarbināto personu
skaits, nostrādātās stundas, bruto algas un vairāki citi
rādītāji. Īstermiņa statistikas juridiskais pamats ir grozītā Padomes Regula (EK) Nr. 1165/1998[1] (turpmāk “īstermiņa
statistikas regula”). Saskaņā
ar regulas 14. panta 2. punktu: “Komisija
līdz 2008. gada 11. augustam un pēc tam ik pēc trim
gadiem iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par statistiku, kura
apkopota, ievērojot šo regulu, un jo īpaši par tās
atbilstību un kvalitāti, kā arī rādītāju
pārskatīšanu. Ziņojumā arī īpašu uzmanību
pievērš statistikas sistēmas izmaksām un šīs regulas
radītajiem apgrūtinājumiem uzņēmējdarbībai
attiecībā pret tās ieguvumiem. Tajā ziņo par
paraugpraksi, kā samazināt apgrūtinājumus
uzņēmējdarbībai, un norāda apgrūtinājumu un
izmaksu samazināšanas veidus.” Šis ir
nākamais ziņojums, kas seko saskaņā ar iepriekš minēto
pantu[2]
2008. gada jūnijā un 2011. gada jūnijā iesniegtajam
ziņojumam. Šā
ziņojuma 2. sadaļā izklāstīti īstermiņa
statistikas izmantošanas veidi un tās nozīme galvenajās Eiropas
politikas jomās un Eiropas monetārās politikas
īstenošanā. Tajā norādītas arī
īstermiņa statistikas galvenās norises kopš
pēdējā kvalitātes ziņojuma 2011. gada
jūnijā. Ziņojuma 3. sadaļā
sīkāk aprakstīti īstermiņa statistikas dažādie
kvalitātes aspekti. Ziņojuma 4. sadaļā
ir atspoguļotas izmaksas un slogs, kas rodas, vācot un
apstrādājot īstermiņa statistikas datus, un daži
piemēri, kā dalībvalstis ir samazinājušas šādas
izmaksas un slogu. Pēdējā
sadaļā sniegts ieskats īstermiņa statistikas turpmākajā
attīstībā. Pārskats
par īstermiņa statistiku un svarīgākajām norisēm Īstermiņa
statistikas apkopošana bija svarīgs faktors, kas ļāva izveidot euro
zonu un nodrošināt Eiropas monetārās politikas[3]
uzraudzību. No 22 galvenajiem Eiropas ekonomikas
rādītājiem (PEEI)[4],
kuri izstrādāti, lai uzraudzītu ekonomikas attīstību
Eiropas Savienībā un tās dalībvalstīs un jo īpaši
lai īstenotu monetāro politiku euro zonā, astoņi
rādītāji ietilpst īstermiņa statistikā, proti,
tie ir rūpniecības produkcija, rūpniecības izlaides cenas
iekšzemes tirgū, rūpniecības importa cenas, būvniecības
produkcija, mazumtirdzniecības un remonta apgrozījums, pakalpojumu
(izņemot mazumtirdzniecības pakalpojumus) apgrozījums, (citi)
pakalpojumi, pakalpojumu izlaides cenas un būvniecības atļaujas. Eiropas
Centrālā banka un valstu centrālās bankas pieder pie
svarīgākajiem īstermiņa statistikas lietotājiem. Citi
svarīgi lietotāji ir šādi: Eiropas Komisija, valstu
valdības, pētniecības iestādes, uzņēmumi un
uzņēmējdarbības organizācijas. Preses paziņojumi
par īstermiņa statistiku parasti gūst lielu plašsaziņas
līdzekļu uzmanību. Īstermiņa statistika ir
nozīmīga informācija, ko izmanto arī citās statistikas
jomās, piemēram, nacionālajos kontos. Īstermiņa
statistika ir viena no svarīgākajām statistikas jomām, ko
sagatavo Eiropas Savienības Statistikas birojs (Eurostat). To
visbiežāk izmanto ekonomikas tendenču analīzē,
prognozēšanā un modelēšanā, kā arī pieprasa
politikas lēmumu sagatavošanā, pētniecības nolūkos, no
citiem avotiem iegūtu datu pārbaudē un validēšanā un izmanto
par pamatu uzņēmējdarbības lēmumos (piemēram,
tirgus izpētē). Īstermiņa statistikas rezultātus
uzņēmumi var izmantot arī dažādiem citiem mērķiem
(piemēram, izlaides cenu indeksu izmantošana līgumu
indeksēšanā). Kopš 2011. gada
jūnijā tika pieņemts pēdējais kvalitātes
ziņojums par īstermiņa statistiku, ir notikušas vairākas
pārmaiņas. Ar Komisijas 2012. gada 31. maija Regulu (ES)
Nr. 461/2012[5]
tika izbeigta datu vākšana par rūpniecības jaunajiem
pasūtījumiem, un pēdējais preses paziņojums par tiem
tika publicēts 2012. gada 22. februārī (dati par
2011. gada decembri). Šie dati sākotnēji bija paredzēti,
lai sagatavotu galveno rādītāju un agrīnas norādes par
rūpniecības produkcijas pārmaiņām. Tomēr
iespēja tos izmantot prognozēšanā Eiropas līmenī
izrādījās diezgan maza un Eiropas Statistikas sistēmas
komiteja nolēma, ka būtu jāizbeidz obligātā datu
vākšana par rūpniecības jauno pasūtījumu
mainīgajiem lielumiem Eiropas līmenī. 2012. gada
martā Eiropas īstermiņa statistikā tika ieviesta jauna
sezonālās izlīdzināšanas metode. Sezonālās
izlīdzināšanas mērķis ir padarīt datus par
dažādiem mēnešiem vai ceturkšņiem tieši salīdzināmus,
novēršot sezonālo ietekmi, piemēram, rūpniecības
produkcijas samazināšanos vasaras brīvdienās vai
mazumtirdzniecības apgrozījuma kāpumu pirms Ziemassvētkiem.
No 2012. pārskata gada Eurostat sāka izmantot
netiešās sezonālās izlīdzināšanas metodi, proti,
valstu dati vispirms tiek sezonāli izlīdzināti un pēc tam
tos kā vidējos svērtos lielumus izmanto, sagatavojot Eiropas
agregātus. Agrāk Eurostat īstermiņa statistikā
izmantoja tiešo pieeju, t.i., neizlīdzināti valstu dati tika
agregēti Eiropas līmenī un pēc tam sezonāli
izlīdzināti. Jaunā metode garantē Eiropas un valsts
rādītāju saskaņotību un atbilst arī Eiropas
Statistikas sistēmas (ESS) sezonālās izlīdzināšanas pamatnostādnēm. 2012. gada
oktobrī īstermiņa statistika tika aplūkota ESS
pamatnostādnēs par pārskatīšanas politiku. Ir
pārskatīti astoņu īstermiņa PEEI un
mazumtirdzniecības Eiropas agregāti, un tie tiek izplatīti tikai
reizi mēnesī. Datumi iepriekš tiek paziņoti īstermiņa
statistikas publikāciju kalendārā[6]. Valstu datus
atjaunina, tiklīdz kļūst pieejama jauna informācija. 2013. gada
sākumā par īstermiņa rādītāju bāzes
gadu noteica 2010. gadu (iepriekš 2005. gads). Tas
nozīmēja, ka bija jāatjaunina svari, ko izmanto, lai
aprēķinātu Eiropas agregātus un lai atspoguļotu
2010. gada ekonomikas struktūru (jauna bāze) un pārskata
gada aritmētisko maiņu (vidējais lielums 100 2010. gadā
nevis 2005. gadā). Sākot no
2013. gada, bija pieejami ceturkšņa dati par nostrādātajām
stundām un bruto algu mazumtirdzniecībā un remontā un par
citiem pakalpojumiem. Tā juridiskais pamats bija Komisijas Regula (EK)
Nr. 329/2009[7]. Īstermiņa
statistikas rādītāju joma un kvalitāte Joma un atbilstība regulai par
īstermiņa statistiku Eurostat reizi
sešos mēnešos pārbauda, ciktāl dalībvalstis ievēro
ticamības, savlaicīguma, saskaņotības un
salīdzināmības principu atbilstoši īstermiņa statistikas
regulai, un šajā jomā vērojams augsts atbilstības
līmenis, kas pastāvīgi uzlabojas. Pamatojoties uz
dažādajiem kvalitātes aspektiem, kas izklāstīti Eiropas
Statistikas prakses kodeksā[8],
par katru valsti aprēķina visaptverošu atbilstības
vērtējumu, kas aptver visus rādītājus. 2013. gada
1. oktobrī ES 28 valstu vidējais vērtējums bija
9,6 (no 10) – tāds pats kā 2013. gada 1. aprīlī.
Lielākā daļa dalībvalstu tagad pilnībā vai
gandrīz pilnībā izpilda regulas prasības. Precizitāte, ticamība,
saskaņotība un salīdzināmība Ar
īstermiņa statistikas regulu un saistītajiem tiesību aktiem
tika ieviesta virkne kopīgu definīciju īstermiņa
statistikā, kuras piemēro visas dalībvalstis. Eurostat un
valstu statistikas iestādes sadarbojas, lai nodrošinātu
īstermiņa statistikas rādītāju lielu precizitāti,
ticamību un saskaņotību. Ar regulu izveidotā metodikas
sistēma pastāvīgi tiek uzlabota, izmantojot apspriedes ar
tehniskiem ekspertiem un īpašas tematiskas uzdevumgrupas. Jāatgādina,
ka dalībvalstīs nav jābūt vienādai metodoloģijai.
Saskaņā ar subsidiaritātes principu un lai ievērotu valsts
īpatnības, piemēram, lielumu, ekonomikas struktūru un
administratīvo datu pieejamību, īstermiņa statistikas regulā
paredzēts, ka dalībvalstis pašas lemj par efektīvāko datu
vākšanas un apstrādes veidu. Eurostat
sadarbojas arī ar citām starptautiskām organizācijām,
īpaši ESAO, lai ārpus Eiropas Savienības uzlabotu datu
salīdzināmību un metodes. Savlaicīgums un punktualitāte Īstermiņa
statistikā liela nozīme ir ātri pieejamiem datiem.
Tādēļ īstermiņa statistikas regulā ir noteikti
salīdzinoši īsi termiņi, kuros dalībvalstis nosūta
datus Eurostat[9].
1. tabulā ir norādīti pašreizējie datu
nosūtīšanas termiņi Eurostat (trešā aile) un
mērķtermiņi, kurus noteikusi Ekonomikas un finanšu komiteja
(EFK) jaunākajā ziņojumā par informācijas
prasībām Eiropas Monetārajā savienībā.
Pēdējā ailē norādīti pašreizējie
izplatīšanas termiņi (piemēram, izmantojot paziņojumus
presei). Kopumā
īstermiņa statistikas savlaicīgumu var uzskatīt par
ļoti labu. Parasti kavēšanās notiek, ja nosūtīšanas
termiņš iekrīt nedēļas nogalē vai valsts svētkos.
Izmantojot
preses paziņojumu kalendāru[10]
Eurostat tīmekļa vietnē, lietotāji jau laicīgi
ir informēti par preses paziņojumu publicēšanas datumiem.
Iepriekšējos gados visi kalendārā paziņotie termiņi
tika ievēroti. 1. tabula. Savlaicīgums – dienas no
pārskata perioda beigām līdz iesniegšanas termiņam, ĪTS
regula, EFK mērķis un ES agregātu faktiskā izplatīšana
(stāvoklis 2013. gada maijā) Rādītājs || Periodiskums || Īstermiņa statistikas regulā paredzētie termiņi a) || EFK 2013. gada mērķib) || ES kopējo rādītāju izplatīšanac) Rūpniecības produkcija || Mēnesis || 40 || 40 || 44 Rūpniecības izlaides cenas iekšzemes tirgū || Mēnesis || 35 || 35 || 33 Rūpniecības importa cenas || Mēnesis || 45 || 45 || 37 Būvniecības produkcija || Mēnesis || 45 || 45 || 47 Būvniecības atļaujas || Ceturksnis || 90 || 90 || 89 Mazumtirdzniecības un remonta apgrozījums || Mēnesis || 30 || 30 || 36 (Citu) pakalpojumu apgrozījums || Ceturksnis || 60 || 60 || 65 Pakalpojumu izlaides cenas || Ceturksnis || 90 || 90 || 91 a)
Datu nosūtīšanas termiņi Eurostat
saskaņā ar īstermiņa statistikas regulu; mazākām
valstīm bieži piemēro garākus termiņus. b)
Mērķi noteikti Ekonomikas un finanšu
komitejas (EFK) 2013. gada ziņojumā par informācijas
prasību stāvokli EMS. c)
Dienas no pārskata perioda beigām
līdz izplatīšanai (piemēram, preses paziņojumiem, datu
izplatīšanai). Aizkavēšanās, ko izraisīja brīvdienas
maijā (pārskata mēnesī). Īstermiņa statistikas
rādītāju pārskatīšana Pirmie
īstermiņa rādītāju rezultāti daļēji ir
balstīti uz pagaidu, lēstiem un nepilnīgiem datiem. Pēc
pirmās datu izplatīšanas apsekojumu rezultātus bieži uzlabo, jo
tiek pievienoti tādu respondentu dati, kuri kavējušies ar
informācijas iesniegšanu. Dati tiek pārskatīti daudzu citu
iemeslu dēļ, ieskaitot sezonālo izlīdzināšanu,
novērtēšanu, jaunus un/vai uzlabotus datu avotus un kļūdu
labojumus vai metodikas pārmaiņas, taču pārskatīšanas
parasti ir diezgan nelielas, jo īpaši agregētajā ES
līmenī un euro zonā. Lai
novērtētu, kāda ir reizi mēnesī preses
paziņojumā publicēto četru īstermiņa statistikas
rādītāju pirmo rezultātu kvalitāte, tika
analizētas mēneša pieauguma rādītāju pārmaiņas,
kuras pēc pirmās publikācijas parādījās
otrajā publikācijā 2011.–2013. gadā. 2. tabula. Četru
galveno īstermiņa statistikas rādītāju
pārskatīšanas diapazons 2011.–2013. gadāa) 1 || 2 || 3 || 4 || 5 || Vidējā pārskatīšanab) || Vidējā absolūtā pārskatīšanac) || Vidējais absolūtais pieauguma rādītājs || Relatīvā vidējā pārskatīšanad) Rūpniecības produkcija || 0,1 || 0,2 || 0,7 || 0,2 Rūpniecības izlaides cenas iekšzemes tirgū || 0,0 || 0,0 || 0,4 || 0,1 Būvniecības produkcija || 0,0 || 0,7 || 1,5 || 0,4 Mazumtirdzniecības apjoms || 0,0 || 0,2 || 0,6 || 0,4 a)
Sezonāli izlīdzinātie pieauguma
rādītāji euro zonā. b)
Atšķirības, aplūkojot pieauguma
rādītājus otrajā un pirmajā publikācijā,
2011.–2013. gada vidējais lielums. c)
Atšķirības absolūtā
izteiksmē, aplūkojot pieauguma rādītājus otrajā
un pirmajā publikācijā, 2011.–2013. gada vidējais
lielums. d)
Attiecība starp absolūto
pārskatīšanu (3. aile) un absolūto pieauguma
rādītāju otrajā publikācijā (4. aile), 2011.–2013.
gada vidējais lielums. Atšķirības rodas noapaļošanas
kļūdu dēļ. 2. tabulā
par piecu rādītāju euro zonas agregātiem, kuri
iekļauti preses paziņojumā, parādīts vidējais
diapazons, kādā pārskatīti pieauguma
rādītāji, salīdzinot pirmo un otro publikāciju
pēc mēneša (otrā aile). Tas ir tuvu nullei un nozīmē,
ka pieauguma rādītāja augšupvērstās un lejupvērstās
pārskatīšanas gandrīz izlīdzina viena otru, t. i., nav
vērojamas sistemātiskas novirzes, kas rodas, ja
pārvērtē vai nenovērtē rezultātus. Absolūtā
izteiksmē (trešā aile) vidējā pārskatīšana
svārstās no nulles attiecībā uz rūpniecības
izlaides cenām līdz 0,7 procentpunktiem attiecībā uz
būvniecības produkciju. Rādītāju
atšķirībām lielākoties ir metodisks pamatojums. Bieži
rūpniecības izlaides cenas vispār netiek pārskatītas,
savukārt produkcijas rādītājus var pārskatīt pat
vairākus gadus pēc pirmās publikācijas. Vidējie
pieauguma rādītāji (absolūtā izteiksmē
otrajā publikācijā) ir norādīti 4. ailē.
Pēdējā ailē parādīta saistība starp
pieauguma rādītāja pārskatīšanu un pašu pieauguma
rādītāju (otrās publikācijas laikā). Tas
ļauj precīzāk novērtēt pārskatīšanas apjomu,
jo ir atšķirība, vai pārskatīšana 0,2 procentpunktu
apmērā ir veikta, piemēram, relatīvi augstam vai
relatīvi zemam pieauguma rādītājam. Piekļuve, skaidrība un metadatu
pieejamība Visi
īstermiņa statistikas rezultāti ir brīvi pieejami Eurostat
tīmekļa vietnē. Īpašo īstermiņa statistikai veltīto
sadaļu var atrast zem nosaukuma “Rūpniecība, tirdzniecība
un pakalpojumi” vai izmantojot meklēšanas funkciju[11]. Īstermiņa
statistikas jomā Eurostat publicē 48 preses
paziņojumus gadā, proti, katru mēnesi publicē
paziņojumus par četriem galvenajiem rādītājiem
(rūpniecības produkcija, rūpniecības jaunie
pasūtījumi, rūpniecības izlaides cenas,
būvniecības produkcija un mazumtirdzniecības apjoms).
Iepriekšējos gados visi preses paziņojumi tika publicēti
saskaņā ar grafiku. Turklāt kopš pēdējā
kvalitātes ziņojuma par īstermiņa statistiku
(2011. gadā) ir publicēti pieci Statistics in focus
izdevumi, kuros līdztekus kvantitatīviem datiem aplūko
izraudzītus metodikas jautājumus un analizē
pašreizējās ekonomikas tendences. Daļēji
izdevumā Statistics in focus (skat. iepriekš) un daļēji Eurostat
tīmekļa vietnē ir pieejami izsmeļoši,
mērķorientēti un detalizēti paskaidrojumi par metodikas
jautājumiem (metadati). Īsi statistikas jēdzienu skaidrojumi ir
publicēti Statistics Explained, wiki tipa interneta
vārdnīcā. Datubāze “ĪTS avoti” nodrošina
detalizētu informāciju par statistikas procesiem, juridiskiem
jautājumiem, konfidencialitātes noteikumiem, datu kvalitāti un
valstu datu vākšanas metodēm. Par virkni pamatrādītāju
pieejami arī papildu detalizēti metodikas paskaidrojumi (PEEI in
focus)[12].
Statistikas
sistēmas izmaksas un uzņēmumu slogs Izmaksas
(statistikas sistēmas, datu vākšana, apstrāde un
izplatīšana) un slogu (kas gulstas uz uzņēmumiem, kuri sniedz
datus) saistībā ar īstermiņa statistiku var
izmērīt tikai nepilnīgi. Izlases dalībvalstīs ir
dažādi organizētas, tāpēc ir grūti
salīdzināt. Turklāt īstermiņa statistikas sagatavošanu
nevar pilnībā nošķirt no citu veidu statistikas sagatavošanas un
bieži nav skaidras metodes, kā nodalīt konkrēta veida
statistikas izmaksas un slogu (piemēram, dati, kas savākti,
izmantojot īstermiņa statistikas apsekojumu, tiks izmantoti arī
nacionālajos kontos). Visbeidzot, dalībvalstīs atšķiras
metodes, kuras izmanto, lai savāktu datus par izmaksām un slogu
(piemēram, izmantojot atsevišķu apsekojumu, apvienojumā ar
esošajiem apsekojumiem vai izmantojot ekspertu novērtējumus). Orientējošs
aprēķins par vidēja uzņēmumu slogu (galvenokārt
iegūts, izmantojot atbildes uz anketas jautājumiem)
attiecībā uz minētajiem PEEI ir atspoguļots
3. tabulā. Lai vieglāk varētu salīdzināt, pat par
ceturkšņa radītājiem slogs aprēķināts kā
minūtes mēnesī. Kā
parādīts 3. tabulā, starp valstīm ir ievērojamas
atšķirības, proti, no neesoša sloga līdz divām stundām
mēnesī, kas nepieciešamas, lai aizpildītu anketu. Nulles slogs
parasti liecina, ka dati netiek vākti, izmantojot īstermiņa
statistikas anketu, bet tiek iegūti no citiem avotiem (bieži
administratīviem PVN avotiem) vai sagatavoti, izmantojot citas metodes
(piemēram, kombinējot citu statistiku). 3. tabula.
Vidējās, augstākās un zemākās tāda valsts
sloga vērtības (minūtes mēnesī), kas gulstas uz
uzņēmumiem, kuri aizpildīja anketas 2012. gadā (ES 27) || Slogs 2012. gadā (minūtes mēnesī) || Vidējais, nesvērts || Maksimums || Minimums Rūpniecības produkcija || 20 || 76 || 0 Rūpniecības izlaides cenas || 19 || 120 || 1 Rūpniecības importa cenas || 16 || 65 || 3 Būvniecības produkcija || 21 || 115 || 0 Būvniecības atļaujas || 7 || 40 || 0 Mazumtirdzniecības pārdošanas apjoms || 8 || 15 || 0 (Citu) pakalpojumu apgrozījums || 5 || 13 || 0 Pakalpojumu izlaides cenas || 12 || 47 || 2 4. tabula.
Statistikas sloga, kas gulstas uz uzņēmumiem, un valstu statistikas
iestāžu izmaksu pārmaiņas (2009–2012) || Dalībvalstu skaits, kurās || slogs palielinājās || slogs samazinājās || slogs nemainījās || salīdzinājums nav iespējams Rūpniecības produkcija || 6 || 10 || 3 || 8 Rūpniecības izlaides cenas || 8 || 11 || 4 || 4 Rūpniecības importa cenas || 4 || 4 || 2 || 17 Būvniecības produkcija || 3 || 13 || 6 || 5 Būvniecības atļaujas || 3 || 5 || 10 || 9 Mazumtirdzniecības pārdošanas apjoms || 3 || 6 || 3 || 15 (Citu) pakalpojumu apgrozījums || 5 || 13 || 4 || 5 Pakalpojumu izlaides cenas || 5 || 14 || 3 || 5 || Dalībvalstu skaits, kurās || izmaksas palielinājās || izmaksas samazinājās || izmaksas nemainījās || salīdzinājums nav iespējams Rūpniecības produkcija || 5 || 13 || 3 || 6 Rūpniecības izlaides cenas || 8 || 12 || 4 || 3 Rūpniecības importa cenas || 8 || 4 || 3 || 12 Būvniecības produkcija || 8 || 11 || 4 || 4 Būvniecības atļaujas || 7 || 10 || 4 || 6 Mazumtirdzniecības pārdošanas apjoms || 4 || 7 || 4 || 12 (Citu) pakalpojumu apgrozījums || 6 || 13 || 3 || 5 Pakalpojumu izlaides cenas || 13 || 8 || 2 || 4 Vairākās
dalībvalstīs sloga aplēses ir pieejamas par 2009. un
2012. gadu. 4. tabulā atspoguļots to valstu skaits,
kurās vidējais mēneša slogs uzņēmumiem, kas sniedza
informāciju, palielinājās, samazinājās vai palika
nemainīgs (pēdējā ailē norādīts to valstu
skaits, par kurām 2009. un/vai 2012. gada dati nav pieejami). Tabulas
apakšējā daļā sniegta attiecīgā informācija
par statistikas iestāžu izmaksām, sagatavojot dažādus
rādītājus. Kopumā vidējie sloga un izmaksu
samazinājumi atsvēra visus palielinājumus. Jānorāda
arī, ka paziņotais sloga un izmaksu samazinājumu diapazons
daudzos gadījumos bija lielāks nekā sloga un izmaksu pieaugumi.
Tādējādi var pieņemt, ka ES kopumā ir uzlabojusies
situācija attiecībā uz slogu un izmaksām. Uzņēmumu
statistikas sniegšanas sloga vispārējo samazināšanos var
skaidrot ar mazāku izlases lielumu vairākumā dalībvalstu
attiecībā uz lielāko daļu īstermiņa statistikas
rādītāju. Turklāt mūsdienās statistikas dati
biežāk tiek vākti, izmantojot elektroniskus apsekojumus un internetu,
kas rada mazākas izmaksas un slogu salīdzinājumā ar
tradicionālām metodēm, piemēram, pa pastu
nosūtītām anketām. Statistikas iestādes, šķiet,
vairāk izmanto arī administratīvos datus, proti, datus, kas jau
ir pieejami nodokļu vai nodarbinātības, sociālās nodrošināšanas
vai būvniecības iestādēs. Lai gan esošo
administratīvo avotu izmantošana statistikas vajadzībām samazina
uzņēmumu slogu, tā var radīt lielākas izmaksas
statistikas iestādēs, jo dati, iespējams, jāpielāgo.
Administratīvie dati bieži tieši neatbilst īstermiņa statistikas
jēdzieniem, tāpēc ir nepieciešamas korekcijas, un tās var
ietekmēt datu kvalitāti. Tātad administratīvo datu
izmantošana nosaka vajadzību pastāvīgi koordinēt darbu,
īpaši valstīs, kurās ir decentralizēta pārvalde. Visbeidzot,
administratīvo datu izmantošana īstermiņa statistikā,
īpaši mēneša rādītājiem, ir saistīta ar
problēmām, jo ir stingras prasības attiecībā uz
savlaicīgumu un īsi termiņi. Administratīvos datus bieži
vāc retāk, nekā vajadzīgs īstermiņa
statistikā, un/vai tie pieejami pārāk vēlu. Ar Eiropas
uzņēmumu un tirdzniecības statistikas modernizācijas
(EUTSM) programmas[13]
projektu tika sniegts finansiāls atbalsts, kas bija paredzēts, lai
analizētu un uzlabotu administratīvo datu izmantošanu statistikas
vajadzībām, ietverot uzņēmumu pārskatus un
palīdzot dalībvalstīm pāriet no statistikas apsekojumiem uz
administratīvo datu izmantošanu, vienlaikus nodrošinot augstu datu
kvalitāti. Projekts tika pabeigts 2013. gada vidū[14]. Īstermiņa
statistikas turpmākā attīstība No 2000.
līdz 2012. gadam rūpniecības un būvniecības
īpatsvars visās saimnieciskajās darbībās
samazinājās no 27,3 % līdz 24,7 %. Tajā pašā
periodā tirgus pakalpojumu īpatsvars (izņemot banku pakalpojumus
un apdrošināšanu) palielinājās no 43,2 % līdz 45,5 %[15].
Tomēr pakalpojumu sektora lielā un pieaugošā ekonomiskā
nozīme nav pienācīgi atspoguļota pašreizējā
īstermiņa statistikā. Kopumā pakalpojumu
rādītājiem ir mazāks aptvērums, tie nav tik
detalizēti un tiek publicēti retāk nekā dati par
rūpniecību un būvniecību (skatīt pielikumu). Lai uzlabotu
Eiropas dažādās uzņēmējdarbības statistikas saskaņotību
un optimizētu ieguvumu attiecību pret statistikas sagatavošanas
izmaksām un slogu, paredzēts vairāk harmonizēt un
sasaistīt šīs statistikas jomas, izmantojot pamatregulu, ar ko
integrē uzņēmējdarbības statistiku (FRIBS).
Šajā sakarā paredzēta arī īstermiņa statistikas
rūpīga pārskatīšana. Eurostat
2011. gadā sāka plašas apspriedes ar visiem galvenajiem īstermiņa
statistikas lietotājiem un sagatavotājiem valstīs, lai
novērtētu veidus, kā uzlabot īstermiņa statistikas
rādītājus attiecībā uz pakalpojumu nozarēm.
Neraugoties uz bažām par iespējamo izmaksu un sloga pieaugumu,
apspriešanās liecināja, ka ir plaša vienprātība par
nepieciešamību veikt uzlabojumus šajā jomā. Ņemot
vērā lietotāju un statistikas sagatavotāju atsauksmes,
Komisija plāno ierosināt grozījumus spēkā esošajā
regulā, lai nodrošinātu īstermiņa statistikas
atbilstību, ņemot vērā pakalpojumu pieaugošo ekonomisko
nozīmi Eiropas ekonomikā un vienlaikus pilnībā ņemot
vērā bažas par pieaugošajām statistikas sagatavošanas
izmaksām un slogu. [1] OV L 162, 5.6.1998., 1. lpp. [2] COM(2008) 340 galīgā redakcija, 9.6.2008., un
COM(2011) 329 galīgā redakcija, 8.6.2011. 2003. gadā
arī tika sagatavots kvalitātes ziņojums (COM(2003) 36
galīgā redakcija, 29.1.2003.). [3] Statistical requirements of the European Central Bank
in the field of General Economic Statistics, Eiropas Centrālā
banka, 2000. gada augusts. [4] Sākotnējais PEEI saraksts tika
izveidots 2002. gadā (Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam
un Padomei par euro zonas statistiku, 27.11.2002., COM(2002)
661 galīgā redakcija). [5] OV L 142, 1.6.2012., 26. lpp. [6] Īstermiņa statistikas publikāciju
kalendāru var lejuplādēt no šādas tīmekļa
vietnes: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/short_term_business_statistics/introduction. [7] OV L 103, 23.4.2009., 3. lpp. [8] Eiropas Statistikas prakses kodekss ir pieejams
šādā tīmekļa vietnē: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/quality/code_of_practice. [9] Sākotnējie termiņi Regulā (EK)
Nr. 1165/98 par īstermiņa statistiku tika vēl vairāk
saīsināti ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada
6. jūlija Regulu (EK) Nr. 1158/2005 (OV L 191, 22.7.2005.,
1. lpp.). [10] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/release_calendars/news_releases.
Jāuzsver, ka šis kalendārs attiecas ne tikai uz īstermiņa
statistiku, bet uz daudziem Eiropas rādītājiem. [11] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/short_term_business_statistics/introduction. [12] ĪTS avoti un PEEI in focus ziņojumi ir
pieejami šādā tīmekļa vietnē: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/short_term_business_statistics/methodology. [13] Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada
16. decembra Lēmums Nr. 1297/2008/EK par Eiropas
uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas
modernizācijas (EUTSM) programmu (OV L 340, 19.12.2008., 76. lpp.). [14] Iegūtie rezultāti ir pieejami šādā
tīmekļa vietnē: http://www.cros-portal.eu/content/admindata-sga-3.
[15] Bruto pievienotā vērtība bāzes
cenās, Eurostat, nacionālie konti, datu kods: [nama_nace10_k]. Pielikums.
Īstermiņa statistikas radītāji (galvenie Eiropas
ekonomikas rādītāji (PEEI) treknrakstā), Q –
ceturkšņa rādītājs, M – mēneša rādītājs Rūpniecība || Būvniecība || Mazumtirdzniecība un remonts || Citi pakalpojumi Rūpniecības produkcija (M) || Būvniecības produkcija (M/Q) Ēku būvniecība Inženierbūvniecība || - || - Rūpniecības apgrozījums (M) Iekšzemes rūpniecības apgrozījums Ārvalstu rūpniecības apgrozījums (euro zona un valstis ārpus euro zonas) || - || Mazumtirdzniecības un remonta apgrozījums (M) || Citu pakalpojumu apgrozījums (Q) - || Būvniecības atļaujas (Q) Mājokļu skaits izmantojamās platības m² || - || - Nodarbināto personu skaits (Q) || Nodarbināto personu skaits (Q) || Nodarbināto personu skaits (Q) || Nodarbināto personu skaits (Q) Nostrādātās stundas (Q) || Nostrādātās stundas (Q) || Nostrādātās stundas (Q) || Nostrādātās stundas (Q) Bruto darba alga (Q) || Bruto darba alga (Q) || Bruto darba alga (Q) || Bruto darba alga (Q) Rūpniecības izlaides cenas (M) Iekšzemes izlaides cenas Ārvalstu izlaides cenas (euro zona un valstis ārpus euro zonas) || Būvniecības izlaides cenas/būvniecības izmaksas (Q) || Mazumtirdzniecības apjoms (M) || (Citu) pakalpojumu izlaides cenas (Q) Rūpniecības importa cenas (M) (euro zona un valstis ārpus euro zonas) || - || - || -