EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52014DC0086
COMMUNICATION FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT, THE COUNCIL, THE EUROPEAN ECONOMIC AND SOCIAL COMMITTEE AND THE COMMITTEE OF THE REGIONS A European Strategy for more Growth and Jobs in Coastal and Maritime Tourism
KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Eiropas stratēģija lielākai izaugsmei un darbvietām piekrastes un jūras tūrisma nozarē
KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Eiropas stratēģija lielākai izaugsmei un darbvietām piekrastes un jūras tūrisma nozarē
/* COM/2014/086 final */
KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Eiropas stratēģija lielākai izaugsmei un darbvietām piekrastes un jūras tūrisma nozarē /* COM/2014/086 final */
KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS
PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN
REĢIONU KOMITEJAI Eiropas stratēģija lielākai
izaugsmei un darbvietām piekrastes un jūras tūrisma nozarē 1. IEVADS 2012. gadā Eiropu
apmeklēja 534 miljoni tūristu, kas ir par 17 miljoniem
vairāk nekā 2011. gadā un 52 % no kopējā
tūristu skaita pasaulē. Ienākumi no ārvalstu tūristu
uzņemšanas sasniedza EUR 356 miljardus, kas ir 43 % no
pasaulē kopā gūtajiem ienākumiem[1]. 2013. gadā
tūristu naktsmītnēs pavadīto nakšu skaits ES 28
sasniedza augstāko punktu — 2,6 miljardus nakšu, kas ir par
1,6 % vairāk nekā 2012. gadā[2]. Tūrisms
neapšaubāmi ir nozīmīga saimnieciskās darbības joma,
jo īpaši daudzos jūras un piekrastes reģionos. Tomēr nozari
ietekmē pārmaiņas pasaules ekonomikā, kā
rezultātā notiek būtiskas pārmaiņas tūristu
uzvedībā un izcelsmes tirgos. Savā 2010. gada
paziņojumā[3]
Komisija nāca klajā ar ilgtspējīga piekrastes un jūras
tūrisma stratēģiju[4].
Eiropas Parlaments, Padome, Reģionu komiteja un Eiropas Ekonomikas un
sociālo lietu komiteja šo priekšlikumu atbalstīja un uzsvēra, ka
ir vajadzīga vienota rīcība. Stingru pamatu īpašas ES
iniciatīvas izstrādei deva sabiedriskā apspriešana, kas notika
2012. gadā[5]. Turklāt 2012. gada
paziņojumā par jūras nozaru izaugsmi piekrastes un jūras
tūrisma nozare tika atzīta par vienu no piecām galvenajām
jomām, kas ir būtiska ilgtspējīgas izaugsmes un darbvietu
nodrošināšanai jūras ekonomikā.[6]
Eiropas Parlamenta 2013. gada ziņojumā par jūras nozaru
izaugsmi[7]
minētais Eiropas pamatdokuments tika vērtēts atzinīgi, un
tajā tika ieteiktas vairākas darbības nozares veicināšanai
un ilgtspējīga tūrisma attīstības atbalstīšanai
tūrisma galamērķos piekrastes reģionos. Tūrisma nozare
attīstās, un tās potenciāls ir jāizmanto tā, lai
tā ilgtspējīgā veidā sniegtu ekonomisko labumu.
Šajā paziņojumā ir izteikti priekšlikumi daudzo
problēmjautājumu kopējiem risinājumiem ar mērķi
izmantot Eiropas stipro pušu sniegtās priekšrocības, kas ļautu
sniegt būtisku ieguldījumu stratēģijas "Eiropa 2020"
mērķu gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei
īstenošanā. 2. NOZARE AR POTENCIĀLU
IZAUGSMES UN NODARBINĀTĪBAS ZIŅĀ Eiropa ir jūras
kontinents, un tās krasta līnija stiepjas no Ziemeļu Ledus
okeāna līdz Vidusjūrai vienā virzienā un no Atlantijas
okeāna līdz Melnajai jūrai otrā virzienā. Eiropas jūras baseini un piekrastes
reģioni ir unikāls dabas un kultūras bagātību avots.
Piekrastes un jūras tūrisma nozare ir nozīmīgākā
jūras nozare Eiropā, un tā ir cieši saistīta ar
vairākām citām ekonomikas nozarēm. Tajā ir
nodarbināti gandrīz 3,2 miljoni cilvēku, kuri kopā
saražo EUR 183 miljardu pievienoto bruto vērtību[8], kas veido vairāk
nekā vienu trešdaļu no jūras ekonomikas. Vairāk nekā
četras no deviņām naktīm, kas tiek pavadītas
tūristu naktsmītnēs ES, tiek pavadītas piekrastes
teritorijās[9].
2012. gadā tikai kruīzu tūrisms vien radīja tiešo
apgrozījumu EUR 15,5 miljardus un nodrošināja darbu 330 000
cilvēkiem; Eiropas ostas apmeklēja 29,3 miljoni pasažieru, kas
ir par 75 % vairāk nekā 2006. gadā[10]. Puse no
darbvietām Eiropas piekrastes tūrisma nozarē atrodas
Vidusjūras reģionā, un šajā reģionā arī tiek
saražota puse no pievienotās vērtības, taču arī
Atlantijas okeāna, Baltijas jūras un Melnās jūras
reģionos atrodas nozīmīgs skaits darbvietu un tiek saražota
būtiska pievienotās vērtības daļa. Piekrastes teritorijās
tiek veikta vairāk nekā viena trešdaļa no visām
tūrisma darbībām Eiropā, un tās ir nozīmīgas
teritorijas izaugsmes un darbvietu ziņā, jo īpaši gados jauniem
cilvēkiem, jo 45 % tūrisma nozarē strādājošo ir
vecumā no 16 līdz 35 gadiem[11].
Tomēr daudzi mazie un vidējie uzņēmumi, kas darbojas
šajā nozarē, saskaras ar dažādām grūtībām un
nevar vieni paši pienācīgi izmantot minēto potenciālu.
Tāpēc ir svarīgi, lai pārrobežu problēmjautājumi
tiktu risināti ES līmenī un tiktu veicināta sadarbība
un paraugprakses, tostarp veicinot pārreģionālas un
starptautiskas stratēģiskās partnerības. Lai varētu
radīt pievienoto vērtību darbībām visos
līmeņos un palīdzēt grūtību
pārvarēšanā, ir nepieciešams kopējs Eiropas satvars. 3. GRŪTĪBAS UN JAUNS
EIROPAS PIEKRASTES UN JŪRAS TŪRISMA NOZARES SATVARS Šajā
nodaļā uzmanība pievērsta risināmajiem
problēmjautājumiem un ierosināta stratēģija, kuras
mērķis ir nozares ilgtspējīguma un konkurētspējas
uzlabošana un kuru īstenos Komisija, dalībvalstis,
reģionālās un vietējās iestādes, privātie
uzņēmēji un citas ieinteresētās personas. 3.1. Rezultativitātes un
konkurētspējas stimulēšana Zināšanu
uzlabošana Jebkāda nozares
ekonomiskā novērtējuma veikšanu vietējā, jūras
baseinu un Eiropas līmenī apgrūtina datu trūkums un tas,
cik tie ir nesalīdzināmi. Neraugoties uz to, ka pēdējos
gados ir gūti daži panākumi[12],
ir jāapzina un jārisina problēmas, kas saistītas ar
nepilnīgiem datiem, lai uzlabotu plānošanu un tūrisma
galamērķu pārvaldību. Ir nepieciešami īpaši
rādītāji, kas uzlabotu piekrastes un jūras tūrisma
nozares statistikas saskaņotību un salīdzināmību
Eiropā un ārpus tās robežām. Nepastāvīgā
pieprasījuma problēmas risināšana Tūrisma
pakalpojumu pieprasījums[13]
ir ļoti mainīgs, kam iemesls ir pārmaiņas ekonomikā,
finanšu jomā un politikā. Vidējie izdevumi par vienu nakti kopš
šā gadsimta pirmās desmitgades vidus samazinās, un
sagaidāms, ka gada izdevumi laikposmā no 2011. līdz 2020. gadam
samazināsies vēl par 9 %. Šī tendence jo īpaši ietekmē
piekrastes reģionu ekonomiku, jo to galvenokārt veido MVU un
mikrouzņēmumi[14].
Turklāt transporta cenu samazinājums ir palielinājis konkurenci
starp Eiropas piekrastes reģioniem un zemo cenu tūrisma
galamērķiem visā pasaulē, kas papildus veicina pieprasījuma
nepastāvīgumu. Vietējie tūrisma galamērķi
zaudē savas salīdzināmās priekšrocības, un tiem bieži
ir grūtības piesaistīt tradicionālo un jauno
pieprasījums, kas pieaug visā pasaulē. Papildu
grūtības sagādā sezonalitāte — lielāko
daļu potenciālo sociālekonomisko labumu ir iespējams
gūt vasaras mēnešos, bet pārējā gada laikā daudzi
vietējie uzņēmumi ir slēgti. Tāpēc, lai
varētu izmantot potenciālu, ko sniedz tūristi, kuri var
ceļot ārpussezonas laikā, ir jāizstrādā
īpašas stratēģijas, kas būtu balstītas uz
inovatīvu un pievilcīgu politiku un produktiem. Nozare
varētu pielāgoties demogrāfiskajām izmaiņām un
izstrādāt piedāvājumu, kas piesaistītu vecāka
gadagājuma cilvēkus, kuru skaits arvien pieaug[15]. Nozīmīgs
potenciāls ir arī tūristiem, kuri nav no Eiropas un kuri dodas
atvaļinājumā ārpussezonas laikā; Komisija nesen
pārskatīja Vīzu kodeksu un ierosināja procedūru
vienkāršošanu attiecībā uz trešo valstu ceļotājiem[16]. Problēmas
piekrastes un jūras tūrisma nozarē vajadzētu risināt
arī pašreiz īstenotajās iniciatīvās, kas vērstas
uz vecāka gadagājuma cilvēkiem ("Senior") un
pieejamību ("Accessibility")[17], un projektā
"Eiropas izcilākie tūrisma galamērķi" (EDEN)[18]. Varētu tikt
izstrādātas arī komunikācijas un veicināšanas
iniciatīvas, kuras būtu orientētas uz konkrētām
valstīm ārpus Eiropas. Nozares
sadrumstalotības novēršana Tā kā joprojām
turpinās ekonomikas krīze, lielākajai daļai tūrisma
nozarē strādājošo MVU ir ierobežotas iespējas saņemt
aizdevumus ieguldījumiem un inovācijai, vai arī šīs
iespējas tiem ir pilnībā liegtas[19]. Turklāt
piekrastes reģioni bieži saskaras ar grūtībām radīt un
pilnīgi izmantot ekonomisko labumu, ko sniedz kruīzu tūrisms,
lai gan tiek izdarīts arvien lielāks spiediens ieguldīt ostu
infrastruktūrā un vides aizsardzībā. Tas daļēji skaidrojams
ar faktu, ka uzņēmumi ES jūras baseinos nepietiekami izmanto
sinerģijas, kā rezultātā rodas sadrumstalotība un ir
ierobežotas iespējas gūt ekonomisko labumu. Ir
ārkārtīgi svarīgi, lai dalībvalstis, reģioni un
ieinteresētās personas apmainītos ar paraugpraksi. Būtu
jāveicina sadarbība starp institūtiem, muzejiem, tūrisma
uzņēmumiem un citām ieinteresētajām personām, lai
varētu izstrādāt inovatīvus un ilgtspējīgus produktus,
kas atbilst apmeklētāju gaidām. Komisija: 1. centīsies novērst nepilnības tūrisma datu pieejamības jomā, jo īpaši attiecībā uz piekrastes un jūras tūrisma datiem; 2. vajadzības gadījumā ES tūrisma iniciatīvās, tostarp veicināšanas un komunikācijas kampaņās, īpaši pievērsīsies piekrastes un jūras teritorijām; 3. veicinās Eiropas mēroga dialogu starp kruīza kuģu operatoriem, ostām un ieinteresētajām personām piekrastes tūrisma jomā; 4. atbalstīs starptautisku un reģionālu partnerību, tīklu[20] un kopu izveidi un gudru specializācijas stratēģiju izstrādi. Komisija aicina dalībvalstis, reģionālās un vietējās iestādes un tūrisma nozari kopumā: · iesaistīties un aktīvi līdzdarboties tīklu un kopu veidošanā un gudru specializācijas stratēģiju izstrādē; · konkrētos tirgus segmentos izstrādāt konkrētākai mērķauditorijai paredzētas paketes, piemēram, vecāka gadagājuma cilvēkiem vai personām ar invaliditāti paredzētas paketes. 3.2. Prasmju un inovācijas
veicināšana Ilgtspējīgas un
konkurētspējīgas izaugsmes priekšnoteikums ir ieguldījumi
cilvēkos, taču nozare nespēj piesaistīt pietiekamu skaitu
kvalificētu darbinieku. Galvenais iemesls ir darba sezonalitāte un
karjeras izaugsmes iespēju trūkums. Prasmju piedāvājuma
saskaņošanai ar darba tirgus pieprasījumu būtu jāizmanto
izglītība un apmācība. Komisija ir izstrādājusi
vairākas iniciatīvas, kas palīdzēs īstenot iepriekš
minēto: EURES portālā tiks izveidota sadaļa
"Darbs jūras nozarēs", kurā būs sniegta
informācija darba meklētājiem un darba devējiem[21]; 2014. gada pavasarī ir plānots
publicēt karti, kurā būs norādītas prasmju un
apmācības vajadzības tūrisma pakalpojumu nozarē, un
Komisija veicinās tādu kopēju nozares pamatdokumentu
izstrādi, kas būs saistīti ar Eiropas kvalifikāciju
sistēmu un Eiropas kredītpunktu sistēmu profesionālās
izglītības un apmācības jomā[22]. Apmācības politika,
kas būtu labāk orientēta uz konkrētām
vajadzībām, iekļaujot nozares vajadzības ES
programmās, ir paredzēta, lai nodrošinātu teicami
kvalificētu, uz klientu orientētu un daudzvalodīgu
cilvēkkapitālu. Jaunā programma "Erasmus+"
sniegs atbalstu starptautiskām stratēģiskajām
partnerībām, kas izveidotas starp izglītības,
mācību un jaunatnes iestādēm un organizācijām.
Nozare gūs labumu no jaunām īpaši nozarei
izstrādātām mācību programmām un inovatīvām
profesionālās izglītības un apmācības
formām; nozares pārstāvji tiek aicināti iesaistīties
un sadarboties ar augstākās izglītības iestādēm,
izmantojot zināšanu apvienības. Privāto izklaides
kuģošanas jomā prasības attiecībā uz jahtu
kapteiņu kompetenci dažādās dalībvalstīs
atšķiras, kas ierobežo pārrobežu tūrisma attīstību un
ietekmē darba tirgu ūdenstūrisma nozarē. Turklāt
dažādās dalībvalstīs būtiski atšķiras
prasības attiecībā uz kvalifikāciju un drošības
iekārtām, kā rezultātā tiek ierobežota pārvietošanās
un piekļuve tirgum. Mazo piekrastes un jūras tūrisma
uzņēmumu konkurētspēju tirgū, kas kļūst
arvien globalizētāks, varētu uzlabot, pēc iespējas
izmantojot informācijas tehnoloģiju sniegtās iespējas. Ar
esošajiem rīkiem, piemēram, IKT un Tūrisma
uzņēmējdarbības atbalsta portālu[23], varētu uzlabot
uzņēmumu redzamību, veicināt inovāciju un atbalstīt
uzņēmumu pārorientāciju. Komisija: 5. novērtēs vajadzību pēc ES rīcības attiecībā uz kvalifikācijas prasībām profesionālajiem jahtu kapteiņiem un atpūtas kuģošanai[24]; 6. novērtēs vajadzību pēc ES rīcības attiecībā uz noteikumiem par ūdenstūrisma drošības iekārtām; 7. stimulēs inovatīvas pārvaldības shēmas, izmantojot IKT[25] un Tūrisma uzņēmējdarbības atbalsta portālu. Komisija aicina dalībvalstis un reģionālās un vietējās iestādes: · stimulēt piekļuvi internetam un veicināt elektroniskos tirgvedības rīkus; · veicināt tulkošanas pakalpojumus, kas nepieciešami karšu, informācijas lapu un loģistikas informācijas tulkošanai. Komisija aicina nozares pārstāvjus: · aktīvi līdzdarboties prasmju un mācību veicināšanas pasākumos; · ieguldīt tūrisma produktu un darbinieku darba kvalitātes kontroles iniciatīvās; · izstrādāt un veicināt visiem pieejamus tiešsaistes kursus, kuri būtu paredzēti prasmju pilnveidošanai un pārorientācijai piekrastes un jūras tūrisma nozarē. 3.3. Ilgstpējīguma nostiprināšana Ietekmes uz vidi līdzsvarošana Tūrismam ir vajadzīga veselīga vide un
ilgtspējīgs dabas resursu izmantojums, taču tūrisma
darbības bieži koncentrējas jau blīvi apdzīvotās
vietās, kā rezultātā maksimālās noslodzes
periodos krasi palielinās pieprasījums pēc ūdens resursiem,
pieaug atkritumu apjoms un gaisa, sauszemes un jūras transporta
radīto emisiju daudzums, palielinās augsnes
sablīvēšanās risks un risks, ka varētu mazināties
bioloģiskā daudzveidība (infrastruktūras paplašināšanas
dēļ), kā arī pieaug eitrofikācijas un citu veidu
ietekmes risks. Iepriekš minētais var skart arī mazapdzīvotas un
cilvēka darbības neskartas teritorijas. Turklāt problēmas
šajās jomās saasina klimata pārmaiņu radītā
ietekme, un tā varētu radīt izmaiņas tūrisma
ģeogrāfiskajā izvietojumā un sezonālajā
sadalījumā. Ar ES Natura 2000
tīkla palīdzību tiek aizsargāti apdraudēti piekrastes
un jūras biotopi, kuri, ja tiek labi pārvaldīti, var sniegt
būtiskas atpūtas iespējas un sekmēt ilgtspējīgu
izaugsmi un nodarbinātību. ES tiesību aktos, piemēram,
ūdens pamatdirektīvā un jūras stratēģijas
pamatdirektīvā, ir noteikts, ka dalībvalstīm ir
jānodrošina pienācīgs piekrastes un jūras ūdeņu
aizsardzības statuss, kas ir priekšnoteikums tūrisma nozares
veiksmīgai darbībai. Kompleksa piekrastes pārvaldība un
jūras telpiskā plānošana palīdz nodrošināt
ilgtspējīgas un videi draudzīgas infrastruktūras[26] izveidi, izmantojot
gudru plānošanu un sadarbību starp valdībām un
publiskā un privātā sektora partneriem[27]. Labs piemērs
iepriekš minētajam ir Velsas piekrastes ceļš, kas ved gar Velsas
krasta līniju 1 400 km garumā; 2012. gadā to
apmeklēja 2,82 miljoni tūristu, un gadā tas nodrošina
ienākumus GBP 32 miljonu apmērā[28]. Laba iespēja
izstrādāt produktus, kas piesaista ceļotājus, kuriem
rūp ekoloģija, — sākot no vietējo produktu
piedāvāšanas līdz pat videi nekaitīgiem
uzņēmējdarbības modeļiem un praksei — ir
ekotūrisms[29]. Nozare ir pietiekami
labi attīstīta, lai tā pati varētu izmērīt un
uzraudzīt savu ilgtspējīgumu, proti, ar tādām
iniciatīvām kā ES ekomarķējums vai Travelife
sertifikācijas sistēma[30].
Vides pārvaldības sistēmas ir labi zināmas ar to, ka
tās samazina atkritumu plūsmas, uzlabo darbības
efektivitāti un palīdz ietaupīt naudu[31]. Eiropas Vides
pārvaldības un audita sistēmā (EMAS)[32] jau ir
izstrādāti īpaši rādītāji tūrisma nozares
novērtēšanai, un pilotposmā esošajā Eiropas Tūrisma
rādītāju sistēmā[33]
varētu tikt izstrādāti vēl citi rādītāji. Problēma,
kas saistīta ar emisijām no atpūtas kuģiem, ir
risināta divos nesenos Komisijas tiesību aktu priekšlikumos[34]. Turklāt, ja
kuģos, kad tie ir pietauvojušies ostā, tiktu izmantots krasta
elektroenerģijas pieslēgums, tas būtiski samazinātu
degvielas patēriņu, trokšņa līmeni un emisijas gaisā.
Tomēr līdz šim brīdim ieguldījumus šajā
tehnoloģijā ir izdarījušas tikai nedaudzas Eiropas valstu ostas;
elektroenerģijas piegāde un iekļaušana viedajos enerģijas
tīklos būtu jāizpēta papildus un jāveicina. Komisija: 8. veicinās ekotūrismu, izmantojot Eiropas Vides pārvaldības un audita sistēmas un ES ekomarķējuma rādītājus, un mudinās veidot saiknes ar citām ilgtspējīguma veicināšanas darbībām; 9. veicinās Barselonas konvencijas Protokola par kompleksu piekrastes teritoriju pārvaldību un attiecīgā Padomes ieteikuma īstenošanu, kā arī veicinās jūras teritoriju telpisko plānošanu un zaļo infrastruktūru, lai nodrošinātu ES piekrastes teritoriju ilgtspējīgu attīstību; 10. veicinās stratēģijas, kas attiecas uz atkritumu veidošanās novēršanu, atkritumu apsaimniekošanu un jūras piesārņojumu, lai atbalstītu ilgtspējīgu piekrastes un jūras tūrismu. Komisija aicina dalībvalstis, reģionus, nozares pārstāvjus un citas ieinteresētās personas: · īstenot Ieteikumu par kompleksu piekrastes teritoriju pārvaldību un Protokolu par kompleksu piekrastes teritoriju pārvaldību; · izstrādāt vadlīnijas par to, kā maksimāli samazināt ietekmi uz bioloģisko daudzveidību un palielināt labumu, ko sniedz atpūta un tūrisms aizsargājamās teritorijās; · izstrādāt veidu, kā piekrastes teritorijās pielāgoties klimata pārmaiņām; · uzlabot resursu efektīvu izmantošanu, atkritumu un piesārņojuma rašanās novēršanu un atkritumu apsaimniekošanu un piesārņojuma pārvaldību tūrisma zonās, kā arī nodrošināt, lai to darītu operatori; · veicināt Vides pārvaldības un audita sistēmu un īstenot vides pārvaldības paraugpraksi un zaļās infrastruktūras pieejas; · veicināt piekrastes elektroenerģijas pieslēgumu izmantošanu un ostu pakalpojumu nodrošinājumu; · veicināt ūdens efektīvas izmantošanas pasākumus, kas iekļauti Ūdens aizsardzības konceptuālajā plānā.[35] Komisija aicina nozares pārstāvjus un citas ieinteresētās personas: · attīstīt un veicināt ekotūrismu un citus ilgtspējīga tūrisma produktus; · īstenot efektīvas ūdens izmantošanas pasākumus, kas iekļauti Ūdens aizsardzības konceptuālajā plānā; · aktīvi līdzdarboties projektos, kuru mērķis ir samazināt atkritumu daudzumu, emisijas, jūras piesārņojumu, dabas resursu izmantojumu, kā arī ūdens un atkritumu reģenerācijā / ūdens atkārtotā izmantošanā un atkritumu pārstrādē. Inovatīva,
ilgtspējīga un augstas kvalitātes piedāvājuma
veicināšana Nepastāvīgais
pieprasījums nozīmē, ka ir vajadzība pēc interesantiem
un ilgtspējīgiem produktiem, kas būtu pielāgoti klienta
individuālajām vēlmēm un sniegtu iespēju gūt
unikālus iespaidus. Tomēr potenciāli interesantas tūrisma
apskates vietas vai priekšmeti netiek prezentēti un reklamēti pietiekami
aktīvi vai nav izveidota pietiekami cieša saikne ar citiem piekrastes
tūrisma piedāvājumiem. Nozares pārstāvjiem
vajadzētu izstrādāt jaunus produktus, ar kuriem tiktu
veicināts piekrastes un jūras arheoloģijas, jūras
vēsturiskā mantojuma, zemūdens tūrisma, vietējo
produktu baudīšanas u. c. tūrisma darbību pievilcīgums
un pieejamība. Labs piemērs ir projekts "Odiseja"[36] kurā, izmantojot
inovatīvus piekrastes pakalpojumus un senos jūras ceļu
tīklus, ir atzīta piekrastes tūrisma, jūras kultūras
maršrutu un inovatīvu burāšanas darbību ekonomiskā
potenciāla vērtība. Arvien lielākā
sabiedrības interese par ūdenssportu, piemēram, atpūtas
zveju, kuģošanu, braukšanu ar vējadēli un niršanu, rada
potenciālu un var palīdzēt risināt problēmu, kas saistīta
ar sezonalitāti, jo minētās darbības var veikt arī
ārpus noslogotākajām sezonām. Augošā privāto
atpūtas kuģu popularitāte nozīmē, ka jahtu
piestātnēm jābūt drošām un pieejamām, taču
joprojām nav novērstas visas problēmas, proti, trūkst
piestātņu vietu un atbilstošu pakalpojumu personām ar
ierobežotām pārvietošanās spējām. Jaunu tīklu veidošanu ūdenstūrisma
nozarē varētu iedvesmot tādas iniciatīvas kā
"Ūdenstūrisma tīkls"[37] vai projekts "Sail West"[38], kura mērķis ir jūras
aktīvās atpūtas izcilības centra izveide un saikņu
veidošana starp Īrijas, Ziemeļīrijas un Skotijas rietumu
daļas piejūras pašvaldībām. Pakalpojumu kvalitāte ir
ļoti būtisks faktors, kas ļauj izvirzīties konkurentu
vidū. Šā iemesla dēļ ir svarīgi nodrošināt
tūristu pārliecību par to, ka viņi saņems augstas
kvalitātes pakalpojumus visā ES, un šīs kvalitātes
pastāvīgu novērtējumu. Nesenā priekšlikuma par Eiropas
tūrisma kvalitātes principiem mērķis ir palielināt
patērētāju drošību un pārliecību
attiecībā uz tūrisma pakalpojumiem.[39] Izolētība un
attālinātība — iespēju ieraudzīšana
ģeogrāfiskā stāvokļa noteiktajos ierobežojumos Salas un citi attāli
galamērķi pieejamības ziņā ir papildus ierobežoti, un
tie lielā mērā ir atkarīgi no kuģu pakalpojumiem. Tas
rada problēmas attiecībā uz transporta izdevumiem, sezonalitāti
un satiksmi ar kontinentālo daļu un/vai tuvējām
teritorijām, kas ietekmē šo vietu pievilcīgumu tūristu un
tūrisma nozarē strādājošo acīs. Problēmu
apzināšanās bieži nav pietiekama, lai rastu piemērotus
risinājumus. Tomēr šādas vietas vajadzētu attīstīt,
jo tās sniedz nodarbinātības iespējas teritorijās, kur
bieži tikpat kā netiek veikta citu veidu saimnieciskā darbība. Komisija: 11. veicinās piekrastes un sauszemes pievilcīguma faktoru, tostarp starptautisku tematisko maršrutu, piemēram, kultūras, reliģisko vai seno tirdzniecības maršrutu[40], dažādošanu un integrāciju; 12. pasūtīs pētījumu par to, kā uzlabot satiksmi ar salām un izstrādāt inovatīvas tūrisma stratēģijas attiecībā uz (attālajām) salām; 13. pasūtīs pētījumu, kura mērķis būs apzināt inovatīvo praksi jahtu piestātņu attīstīšanas jomā. Komisija aicina dalībvalstis, reģionālās un vietējās iestādes un nozares pārstāvjus: · attīstīt tādu tūrismu, kura pamatā ir kultūras mantojums, izveidot zemūdens arheoloģiskos parkus (par pamatu izmantojot UNESCO darbu) un attīstīt dabas un veselības tūrismu piekrastes tūrisma galamērķos; · izmantot valsts un reģionāla līmeņa stratēģijas, lai nodrošinātu tūrisma pakalpojumu piedāvājumu saskaņotību un labāku salu un attālo teritoriju pieejamību; · izstrādāt inovatīvu praksi esošās jūras infrastruktūras atjaunošanai un atkārtotai izmantošanai. Komisija aicina nozares pārstāvjus: · izveidot īpašu jūras tūrisma nozarē iesaistīto ieinteresēto personu tīklu, kurš aptvertu arī ceļojumu operatorus. 3.4. ES
finansējuma maksimāla izmantošana Ar ES finanšu
shēmas 2014.–2020. gadam un citu ES instrumentu līdzekļiem
tiek finansēta projektu plānošana un īstenošana, kas dod stimulu
nozares ilgtspējīgai attīstībai. Dalībvalstis un reģioni
tiek aicināti izstrādāt daudzgadu valsts un/vai reģionāla
līmeņa stratēģijas, kuru mērķis būtu
ilgtspējīga piekrastes un jūras tūrisma
attīstīšana, un nodrošināt saskaņotību ar saviem
partnerības nolīgumiem un darbības programmām. Eiropas strukturālie un
investīciju fondi (ESI fondi) Ar Eiropas
Reģionālās attīstības fonda (ERAF)
līdzekļiem var līdzfinansēt ieguldījumus
ilgtspējīgā tūrismā atbilstoši dažādiem
tematiskajiem mērķiem, kas saistīti ar pētniecību un
inovāciju, piekļuvi IKT un to izmantošanu,
uzņēmējdarbību, MVU izaugsmi un konkurētspēju,
energoefektivitāti un atjaunojamo energoresursu izmantošanu,
pielāgošanos klimata pārmaiņām, kultūras un dabas
mantojuma attīstīšanu vai nodarbinātību un darbaspēka
mobilitāti. Ieguldījumus infrastruktūrā var veikt tikai
attiecībā uz maza mēroga kultūras un ilgtspējīgu
tūrismu. Saskaņā ar Eiropas teritoriālās
sadarbības mērķi ar ERAF līdzekļiem var veicināt
labas prakses apmaiņu, starptautiskos tīklus un kopu veidošanu un
kopējas stratēģijas ilgtspējīga tūrisma,
kultūras un pārrobežu tirdzniecības jomā Piekrastes un jūras
tūrisma nozarē iesaistītie var izmantot arī dažādus
jaunus ES fondus, īstenojot daudznozaru projektus, kuru uzmanības
centrā ir inovācija, piemēram, integrētas
pilsētattīstības jomā (Eiropas Reģionālās
attīstības fonda finansējums), no zivsaimniecības
atkarīgu teritoriju ilgtspējīgas attīstības jomā
(Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda finansējums) un lauku
attīstības jomā (Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku
attīstībai finansējums). Šāda veida projekti var
saņemt finansējumu no Eiropas Sociālā fonda ar
mērķi atbalstīt darbvietu radīšanu, profesionālo
pielāgošanos, apmācību un spēju veidošanu. Pētniecība,
inovācija un konkurētspēja Pamatprogramma “Apvārsnis
2020” ir finanšu instruments, ar ko tiek īstenota ES pētniecības
un inovācijas stratēģija 2014.–2020. gadam. Jūras
nozaru izaugsme ir atzīta kā viena no galvenajām, kam
jāpievērš uzmanība; ir plānots īpašs atbalsts tiem
MVU, kuri vēlas izstrādāt un izmantot inovatīvus risinājumus,
tostarp piekrastes un jūras tūrisma nozarē. Uzņēmumu
konkurētspējas un mazo un vidējo uzņēmumu programmas (COSME)
2014.–2020. gadam mērķis ir uzlabot MVU konkurētspēju.
Minētās programmas galvenie mērķi attiecībā uz
tūrismu ir palielināt pieprasījumu (jo īpaši
ārpussezonas laikā), dažādot piedāvājumu un produktus,
uzlabot kvalitāti, ilgtspējīgumu, pieejamību, prasmes un
inovāciju, sociālekonomiskās zināšanas par nozari un
popularizēt Eiropu kā unikālu, ilgtspējīgu un augstas
kvalitātes tūrisma galamērķu kopumu. Izglītība,
apmācība un kultūra Programma "Radošā
Eiropa" (2014.–2020. gads) piedāvā iespējamas
sinerģijas ar kultūras un dabas tūrismu, tostarp piekrastes un
jūras vēsturiskā mantojuma jomā. Programma "Erasmus+"
(2014.–2020. gads) nozarei varētu dot labumu attiecībā uz
nodarbināmību, jaunām mācību programmām nozarē
un inovatīvām profesionālās izglītības un
apmācības formām. Vide, klimata pārmaiņas un citu avotu finansējums Finansējuma
piešķiršana no finanšu instrumenta LIFE+ līdzekļiem tiks
atsākta 2014. gadā, un sagaidāms, ka ar to tiks
atbalstīta ES bioloģiskās daudzveidības
stratēģijas mērķu īstenošana. Tas sniedz lielas
iespējas finansēt inovatīvus projektus, kas skar piekrastes un
jūras tūrisma nozari, tostarp sniegt atbalstu attiecībā uz
resursu efektīvu izmantošanu. Priekšlikuma par ES Septīto ES vides rīcības
programmu 2020. gadam un ES mērķu attiecībā uz
pielāgošanos klimata pārmaiņām un to ietekmes
mazināšanu uzmanības centrā ir ne tikai tādas
infrastruktūras nozares kā enerģētika un transports, bet
tie koncentrējas arī uz konkrētiem aspektiem, kas saistīti
ar piekrastes un jūras tūrisma nozari. Turklāt MVU var
saņemt finansējumu no Eiropas Investīciju bankas
ieguldījumiem tūrisma nozarē un/vai konverģences
reģionos. Komisija: 14. izstrādās tiešsaistes rokasgrāmatu, kurā būs sniegts pārskats par nozīmīgākajām finansējuma iespējām nozarē (jo īpaši MVU). Komisija aicina dalībvalstis un reģionus: · izstrādāt un īstenot valsts/reģionāla līmeņa stratēģijas attiecībā uz piekrastes un jūras tūrisma nozari un projektus, kas jāiekļauj darbības programmās; · censties veidot pārrobežu sadarbību attiecībā uz iepriekš minētajām stratēģijām un apmainīties ar paraugpraksi; · efektīvi un lietderīgi izmantot pieejamos līdzekļus. 4. TO ES POLITIKU SASKAŅOŠANA, KAS SKAR PIEKRASTES UN
JŪRAS TŪRISMA NOZARI Piekrastes un jūras
tūrisma nozari, kas var būt ekonomiskās izaugsmes
dzinējspēks, tieši vai netieši ietekmē lielākā
daļa Eiropas politikas un saimnieciskās darbības jomu. Šā
iemesla dēļ Komisija nodrošinās, ka piekrastes un jūras
tūrisms tiek iekļauts tādās citās ES politikas jomās
kā IT pieejamība, ilgtspējīgs transports, drošības
jautājumi un darba ņēmēju brīva
pārvietošanās. Tiks ņemti vērā arī tādi
horizontālie politikas aspekti kā vides aizsardzība,
reģionālā attīstība, apmācība,
patērētāju aizsardzība un klimata pārmaiņu ietekmes
mazināšana. Turklāt
spēcīgu tūrisma ekonomiku veicina Baltijas jūras,
Atlantijas okeāna un Adrijas–Jonijas jūras makroreģionu
stratēģijas, ar kurām arī tiek koordinēta
reģionālo un ES resursu un citu resursu, kas nav ES resursi,
izmantošana ar mērķi sniegt labumu ikvienam. Nākotnē tiks
izpētītas saiknes ar Eiropas kaimiņattiecību politiku,
Melnās jūras reģiona sinerģiju, stratēģiju
Donavas reģionam un Ziemeļu dimensiju. 5. SECINĀJUMI Piekrastes un jūras
tūrismam ir nepieciešams tālejošs politikas satvars. Komisijai,
dalībvalstīm, reģionālajām un vietējām
iestādēm, nozares pārstāvjiem un citām
ieinteresētajām personām ir jāveic īpaši
orientētas darbības atbilstoši ES politikai jomās, kas
ietekmē šo nozari. Komisija regulāri
uzraudzīs šo procesu, lai nodrošinātu, ka darbības tiek
īstenotas. Pēc tam tā iesniegs ziņojumu Eiropas
Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un
Reģionu komitejai un novērtēs gūtos rezultātus. [1] ANO
Pasaules Tūrisma organizācijas (UNWTO) 2012. gada
ziņojums http://dtxtq4w60xqpw.cloudfront.net/sites/all/files/pdf/annual_report_2012.pdf. [2] Eurostat datubāze (2013). [3] COM(2010) 352
galīgā redakcija. [4] Ietverot
jūras un pludmales tūrismu, kruīzus un
burāšanu/kuģošanu un saistītas iekšzemes darbības. [5] http://ec.europa.eu/dgs/maritimeaffairs_fisheries/consultations/tourism/index_en.htm. [6] COM(2012) 494. [7] A7-0209/2013-
2012/2297 (INI). [8] Study in
support of policy measures for maritime and coastal tourism at EU level (turpmāk "CMT
pētījums"), ECORYS, 2013 http://ec.europa.eu/maritimeaffairs/documentation/studies/documents/study-maritime-and-coastal-tourism_en.pdf. [9] Piekrastes
teritorijas veido pašvaldības, kuras robežojas ar jūru vai no kuru
teritorijas puse atrodas tuvāk par 10 km no krasta līnijas. Eurostat
datubāze (2012) — Naktis, kas pavadītas tūristu
naktsmītnēs piekrastes un citās teritorijās — http://appsso.eurostat.ec.europa.eu/nui/show.do?dataset=tour_occ_ninatc. [10] Starptautiskā
Kruīzu līniju asociācija "The Cruise Industry",
2013. gada izdevums. http://www.senato.it/application/xmanager/projects/leg17/attachments/documento_evento_procedura_commissione/files/000/000/ 632/Documentazione_Clia_Europe.pdf. [11] Eurostat datubāze (2012) — Nodarbinātās
personas pa vecuma grupām (NACE 2. red.) — http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/statistics/search_database# . [12] Eiropas
Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 692/2011 attiecībā uz
Eiropas statistiku par tūrismu. [13] Izsaka
kā vietējo un ārvalstu ceļotāju skaitu. [14] CMT pētījums. [15] 128 miljoni
ES iedzīvotāju ir vecumā no 55 līdz 80 gadiem. Eurostat
datubāze (2012) — Iedzīvotāju skaits
1. janvārī pa vecuma grupām piecu gadu intervālā
un pa dzimumiem — http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/statistics/search_database# . [16] COM(2012)
629. [17] Minētās
iniciatīvas veicina publiskā un privātā sektora
partnerības, sniedzot iespēju tādām konkrētām
mērķgrupām kā jauniešiem, vecāka gadagājuma
cilvēkiem, personām ar ierobežotām pārvietošanās
spējām un ģimenēm ar zemiem ienākumiem ceļot, jo
īpaši ārpussezonas laikā. [18] http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/tourism/eden/index_en.htm. [19] CMT pētījums. [20] Piemēram,
Eiropas Biznesa atbalsta tīkls. 2013. gada
rudenī tika sākts pētījums par kopu veidošanas
iespējām Vidusjūras reģionā. [21] https://ec.europa.eu/eures/ . [22] http://ec.europa.eu/education/lifelong-learning-policy/ecvet_en.htm. [23] http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/tourism/ict/index_en.htm. [24] Pasažieru kuģu apkalpes locekļu
apmācība saskaņā ar Konvenciju par jūrnieku
sagatavošanu un diplomēšanu, kā arī sardzes pildīšanu,
neattiecas uz kapteiņiem. [25] Konkrēti IKT rīki, kas ir pieejami, ir,
piemēram, Tūrisma virtuālais uzraudzības centrs (http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/tourism/vto/index_en.htm); platforma Tourism Link
(http://www.tourismlink.eu/tourism-link/); platforma eCalypso
(http://www.ecalypso.eu/steep/public/index.jsf). [26] Zaļā
infrastruktūra aptver dabīgu vai daļēji dabīgu
platību telpiskās struktūras http://ec.europa.eu/environment/nature/ecosystems/. [27] COM(2013) 133 final. [28] http://www.bbc.co.uk/news/uk-wales-25096911. [29] http://www.ecotourism.org/book/ecotourism-definition. [30] http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/index_en.htm. http://www.travelife.org/Hotels/home.asp?p=1. [31] Pētījumā par viesnīcām
Spānijā (Cornell Hospitality Quarterly, August 2012)
tika konstatēts, ka tās viesnīcas, kas izmanto Vides
pārvaldības un audita sistēmu, gūst lielāku
peļņu. [32] http://ec.europa.eu/environment/emas/about/index_en.htm. [33] http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/tourism/sustainable-tourism/indicators/index_en.htm ir rīks
ilgtspējīga tūrisma rezultativitātes mērīšanai un
uzraudzībai tūrisma galamērķos. [34] COM(2011) 456 galīgā
redakcija un COM(2013) 18 final. [35] Ūdens
aizsardzības konceptuālā plāna mērķis ir
integrēt ūdens resursu politiku citās politikas jomās http://ec.europa.eu/environment/water/blueprint/. [36] www.odyssea.eu. [37] www.nautical-tourism.eu. [38] http://malinwaters.com/about; Finansēts ar INTERREG IV A programmas
līdzekļiem; šajā projektā tiek sniegts finansiālais
atbalsts vairākiem ostu attīstības projektiem. [39] COM(2014) ...
final. [40] Piemēram,
ar kopējo pārvaldības līgumu, kas noslēgts starp
Eiropas Padomi un Komisiju ar mērķi veicināt kultūras un
reliģiskos maršrutus.