EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52013SC0034
COMMISSION STAFF WORKING DOCUMENT EXECUTIVE SUMMARY OF THE IMPACT ASSESSMENT Accompanying the document PRODUCT SAFETY AND MARKET SURVEILLANCE PACKAGE A proposal for a Regulation of the European Parliament and the Council on consumer product safety and a proposal for a Regulation of the European Parliament and of the Council on market surveillance for products
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS Pavaddokuments dokumentam RAŽOJUMU DROŠUMA UN TIRGUS UZRAUDZĪBAS TIESĪBU AKTU KOPUMS Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par patēriņa preču drošumu un priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ražojumu tirgus uzraudzību
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS Pavaddokuments dokumentam RAŽOJUMU DROŠUMA UN TIRGUS UZRAUDZĪBAS TIESĪBU AKTU KOPUMS Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par patēriņa preču drošumu un priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ražojumu tirgus uzraudzību
/* SWD/2013/034 final */
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS Pavaddokuments dokumentam RAŽOJUMU DROŠUMA UN TIRGUS UZRAUDZĪBAS TIESĪBU AKTU KOPUMS Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par patēriņa preču drošumu un priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ražojumu tirgus uzraudzību /* SWD/2013/034 final */
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS Pavaddokuments dokumentam RAŽOJUMU DROŠUMA UN TIRGUS
UZRAUDZĪBAS TIESĪBU AKTU KOPUMS Priekšlikums Eiropas Parlamenta un
Padomes regulai par patēriņa preču drošumu un priekšlikums Eiropas
Parlamenta un Padomes regulai par ražojumu tirgus uzraudzību 1. Kopsavilkums – problēmas apraksts,
subsidiaritāte un mērķi 1.1. Politiskais konteksts Drošu un prasībām atbilstošu ražojumu
brīva aprite ir viens no Eiropas Savienības stūrakmeņiem.
Šis princips ir svarīgs vienotā tirgus pīlārs un ļauj
patērētājiem un uzņēmumiem pirkt vai pārdot
ražojumus citā dalībvalstī. Šajā ietekmes novērtējumā
aplūkotas ražotas nepārtikas preces, uz kurām attiecas vai nu ES
saskaņošanas noteikumi par īpašām ražojumu kategorijām, vai
Direktīva 2001/95/EK par produktu vispārēju drošību
(Produktu vispārējas drošības direktīva), ko piemēro
patēriņa precēm. Ar šo ES noteikumu kopumu ir ieviestas ražojumu
drošuma prasības attiecībā uz ļoti daudziem ražojumiem, bet
pārējās ražojumu kategorijas reglamentē Līguma
noteikumi par brīvu apriti un savstarpējas atzīšanas princips. Rezultatīvai tirgus uzraudzībai
būtu jānodrošina, ka nedroši vai citā ziņā
kaitīgi ražojumi tiek identificēti, to nokļūšanai
tirgū tiek likti šķēršļi vai tie tiek izņemti no
tirgus, un jāļauj sodīt negodīgi vai pat noziedzīgi
saimnieciskās darbības veicēji. Tirgus uzraudzībai
jādarbojas kā iedarbīgam preventīvam signālam.
Vienotā tirgū, kur ražojumi atrodas brīvā apritē,
tirgus uzraudzībai jābūt ļoti koordinētai un
spējīgai ātri reaģēt milzīgā
teritorijā. Tomēr tirgus uzraudzība atpaliek no
pārmaiņām Savienības tiesiskajā regulējumā.
Pēdējos desmit gados ir gūti panākumi saistībā ar
Produktu vispārējas drošības direktīvas īstenošanu,
kura bija jātransponē līdz 2004. gada
15. janvārim, un Regulas (EK) Nr. 765/2008, ar ko nosaka
akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības attiecībā
uz produktu tirdzniecību, spēkā stāšanos 2010. gada
1. janvārī. Šie juridiskie instrumenti apvienojumā ar
tirgus uzraudzības noteikumiem attiecībā uz dažiem nozarēm
specifiskiem Savienības saskaņošanas tiesību aktiem tagad
nodrošina ES juridisko pamatu visu patēriņa preču (gan
saskaņotu, gan nesaskaņotu) tirgus uzraudzībai un visiem
saskaņotajiem ražojumiem (gan patērētājiem, gan profesionāliem
lietotājiem). Tomēr tirgus uzraudzības noteikumi ir
sadrumstaloti un iekļauti dažādos Savienības tiesību aktos
(Regula (EK) Nr. 765/2008, Produktu vispārējas drošības
direktīva un nozarēm specifiski Savienības saskaņošanas
tiesību akti), kas rada neskaidrības gan saimnieciskas darbības
veicējiem, gan valsts iestādēm. Savienības
ražojumu drošuma un atbilstības noteikumu vispārīga
struktūra Ražojumi || Patēriņam || Profesionālai lietošanai Saskaņoti || Nozarēm specifiskas direktīvas un regulas un Produktu vispārējas drošības direktīva || Nozarēm specifiskas direktīvas un regulas Nesaskaņoti || Produktu vispārējas drošības direktīva || Valsts ražojumu drošuma noteikumi saskaņā ar Savstarpējas atzīšanas regulu LESD 34.–36. pants Šī iniciatīva ir viens no Komisijas 2012. gadā
pieņemto paziņojumu – Eiropas patērētāju tiesību
aizsardzības programmas[1]
un II vienotā tirgus akta[2]
– svarīgajiem pasākumiem. 1.2. Problēmas
definīcija – nedroši un neatbilstīgi ražojumi vienotajā
tirgū Ražojumu iekšējais tirgus ir milzīgs.
2010. gadā saskaņotu un nesaskaņotu patēriņa
preču ES iekšējā tirdzniecība veidoja gandrīz
1 triljonu euro. Tiek lēsts, ka saskaņotu nozaru
vērtība (ieskaitot gan patēriņa preces, gan
profesionālai lietošanai paredzētas preces) ES27 valstīs nav
mazāka par 2100 miljardiem euro. Iekšējam ES tirgum būtu
jākļūst par vietu, kur notiek drošu ražojumu brīva aprite.
Lai efektīvi piemērotu brīvas aprites principu ražojumu drošuma
jomā, ir nepieciešams, lai novērtējums par to, vai ražojums ir
vai nav drošs, un tādējādi, vai tam būtu jāpaliek
tirgū, vai ne, tiktu veikts vienādā veidā visās
dalībvalstīs. Būtu jāveicina drošu ražojumu brīva
aprite, un nedroši ražojumi būtu efektīvi jāizseko un jāizņem
no ES vienotā tirgus. 1.2.1. 1. problēma.
Grūtības ES ražojumu drošuma prasību ievērošanā Saimnieciskās darbības veicējiem
bieži vien ir grūti nodrošināt atbilstību ES ražojumu drošuma
prasībām, jo kopumā prasības t.s. nesaskaņotu ražojumu
jomā nav saskanīgas ar prasībām saskaņotu ražojumu
jomā. Turklāt nesaskaņotajā jomā ES ražojumu drošuma
prasības bieži ir neskaidras un tām nav sīki
izstrādātu kritēriju drošuma novērtēšanai,
savukārt saskaņotajā jomā dažādi ražojumu drošuma
līmeņi, kas pārklājas, rada juridisko nenoteiktību. Nedroši un neatbilstīgi ražojumi rada risku
patērētājiem un citiem lietotājiem, taču tiem ir
arī svarīgas ekonomiskas sekas: tie rada negodīgu konkurenci.
Saimnieciskās darbības veicēji, kas neievēro noteikumus,
var ievērojami ietaupīt uz atbilstības nodrošināšanas
izmaksu rēķina. Tie var piedāvāt savus ražojumus par
zemākām cenām nekā konkurentiem, kuri ievēro
tiesību aktus. Nozarēs, kurās spēcīgu konkurenci veido
importēti ražojumi par zemu cenu, Eiropas rūpniecība ir
nelabvēlīgā pozīcijā. Šī situācija
tādējādi „soda” ražotāju, kurš ievēro likumu, jo
tā ievērošana kļūst par „neizdevīgu konkurences
apstākli”. Pieaugot tirdzniecības globalizācijai,
nedrošu un neatbilstīgu ražojumu problēma aizvien vairāk
attiecas uz precēm, kas importētas no trešām valstīm
(taču ne tikai uz tām). 1.2.2. 2. problēma. Ražojumu
tirgus uzraudzība vienotajā tirgū ir sadrumstalota Neraugoties uz plaši izplatīto ražojumu
drošuma standartu un citu (piemēram, vides) prasību saskaņošanu
visā Savienībā un to, ka daudzi ražojumi tiek regulāri
tirgoti vairāk nekā vienā dalībvalstī, vienotais
tirgus tiek regulēts ar 27 atsevišķām īstenošanas
sistēmām. Galvenais iemesls neatbilstīgu ražojumu
ievērojamam daudzumam tirgū ir nerezultatīva tirgus
uzraudzība Eiropas Savienībā. Galvenie nerezultatīvas un
neefektīvas tirgus uzraudzības cēloņi vienotajā ES
tirgū ir šādi: dažādu dalībvalstu tirgus uzraudzības
iestāžu vāja koordinācija, ES procedūru slikta darbība
attiecībā uz informācijas apmaiņu par ražojumu riskiem un
ES mēroga ražojumu drošuma pasākumu nekonsekventa izpilde. Ja pasākumus nepieciešams īstenot aiz
valsts robežas, iestādēm jāpaļaujas uz saviem
kolēģiem citās dalībvalstīs. Tomēr
atšķirībā no citām jomām, piemēram, Regulas par
sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības
jomā vai Pakalpojumu direktīvas, ražojumu drošuma jomā tirgus
uzraudzības iestādēm nav iespējas izmantot efektīvas
pārrobežu izpildes procedūras. Tādējādi tiek
izšķērdēti nozīmīgi resursi un zaudēta
iespējama būtiska sinerģija. 1.3. ES tiesības
rīkoties Ražojumu vienotais tirgus ir viens no
būtiskiem Eiropas Savienības sasniegumiem. Tomēr valstu
šķēršļu likvidēšana patēriņa un citām
precēm rada plašas iespējas mazāk godīgiem
tirgotājiem, kuri nepiemēro patērētāju drošības
noteikumus vai atsakās īstenot ES tiesību aktus par ražojumiem.
Tāpēc ES ir tiesības rīkoties, pamatojoties uz LESD
114. pantu, lai nodrošinātu vienotā tirgus pienācīgu
darbību attiecībā uz patēriņa precēm un
palielinātu pārrobežu tirgus uzraudzības efektivitāti.
Šīs tiesības rīkoties papildina ar LESD 168. panta
1. punktu un 169. panta 1. punktu. Pirmajā ir
paredzēts, ka, nosakot un īstenojot visu Savienības politiku un
darbības, ir jānodrošina augsts cilvēku veselības
aizsardzības līmenis; otrajā noteikts, ka, lai atbalstītu
patērētāju intereses un nodrošinātu augstu līmeni
patērētāju tiesību aizsardzībā, Savienība
cita starpā veicina patērētāju veselības,
drošības un ekonomisko interešu aizsardzību. Neraugoties uz to, ka pastāv ES vienotais
tirgus, ražojumu drošuma prasību izpilde ir dalībvalstu
pienākums. Saskaņā ar subsidiaritātes principu
pasākumus attiecībā uz ražojumiem, kuri rada risku, īsteno
dalībvalstis. Tomēr veids, kādā tiek veikta un
organizēta tirgus uzraudzība, dalībvalstu vidū
ievērojami atšķiras. Tirgus uzraudzības organizēšanas
atšķirības valstu līmenī rada problēmas, ja ņem
vērā to, ka pārbaudes pie valstu robežām faktiski vairs
netiek veiktas. Cenšoties nodrošināt, ka tirgū notiek tikai drošu un
atbilstīgu ražojumu aprite, katra dalībvalsts ir atkarīga no
tirgus uzraudzības tās kaimiņvalstīs.
Tādējādi nepilnības tirgus uzraudzības organizēšanā
vienā dalībvalstī var nopietni kaitēt citu dalībvalstu
centieniem. Tas pamato ES līmeņa rīcību šā
jautājuma risināšanā. 1.4. Mērķi 1.4.1. Vispārīgie politikas
mērķi Šīs iniciatīvas vispārīgais
mērķis ir uzlabot iekšējā tirgus darbību un
panākt patērētāju un citu ražojumu lietotāju augstu
aizsardzības līmeni, samazinot nedrošu vai neatbilstīgu ražojumu
daudzumu tirgū. 1.4.2. Konkrētie politikas
mērķi ·
ES ražojumu drošuma prasību konsolidācija
un pastiprināšana. ·
Tirgus uzraudzības darbību labāka
koordinācija un lielāka rezultativitāte vienotajā ES
preču tirgū. ·
ES tiesiskā regulējuma
vienkāršošana. 1.4.3. Rīcībpolitikas
mērķi ·
ES ražojumu drošuma prasību konsekvences
nodrošināšana. ·
Ražojumu drošuma prasību neskaidrību
samazināšana attiecībā uz nesaskaņotām
patēriņa precēm. ·
ES sadarbības mehānismu
pastiprināšana. ·
Saskaņotākas ES ražojumu drošuma
procedūras. ·
Rezultatīvāki ES mēroga ražojumu
drošuma pasākumi. 2. Politikas risinājumi Izklāstītos politikas risinājumus
ir sagatavojusi Komisija ciešā sadarbībā ar visām
ieinteresēto personu grupām. Tomēr daži politikas
risinājumi tika noraidīti jau sākumposmā, tostarp
pakalpojumu drošuma reglamentēšana, ražojumu drošuma prasību
pieņemšana nesaskaņotiem profesionālai lietošanai
paredzētiem ražojumiem[3],
īpašu noteikumu pieņemšana attiecībā uz ražojumiem, ko
pārdod, izmantojot internetu, un vispārīgās prasības
atcelšana, ka visām patēriņa precēm jābūt
drošām. 2.1. 1. konkrētais
politikas mērķis: ES ražojumu drošuma prasību konsolidācija
un pastiprināšana. 2.1.1. Rīcībpolitikas
mērķis: ES ražojumu drošuma prasību konsekvences
nodrošināšana 1.A risinājums – pamatscenārijs:
saglabāt atšķirības starp patēriņa preču drošuma
prasībām un saskaņotu ražojumu drošuma prasībām. 1.B risinājums: saskaņot
patēriņa preču drošuma prasības ar saskaņotu ražojumu
drošuma prasībām. 1.C risinājums: noteikt
patēriņa preču drošuma prasības mazāk stingras
nekā saskaņotu ražojumu drošuma prasības. 1.D risinājums: noteikt
patēriņa preču drošuma prasības stingrākas nekā
saskaņotu ražojumu drošuma prasības. 2.1.2. Rīcībpolitikas
mērķis: ražojumu drošuma prasību neskaidrību
samazināšana attiecībā uz nesaskaņotām
patēriņa precēm 2.A risinājums – pamatscenārijs:
pirmsstandartizācijas procedūru pastāvēšana
nesaskaņotām patēriņa precēm, un šīs
procedūras nav saskaņotas ar jauno Eiropas standartizācijas
sistēmu. 2.B risinājums: padarīt tieši
piemērojamas ad hoc drošuma prasības. 2.C risinājums: atcelt nesaistošu ad
hoc drošuma prasību formālu pieņemšanu (salāgošana ar
jauno Eiropas standartizācijas režīmu). 2.D risinājums: paātrināta
procedūra jau esošo Eiropas standartu bez pilnvarām pieņemšanai. 2.2. 2. konkrētais
politikas mērķis: tirgus uzraudzības darbību labāka
koordinācija un lielāka rezultativitāte vienotajā ES
preču tirgū 2.2.1. Rīcībpolitikas
mērķis: ES sadarbības mehānismu pastiprināšana 3.A risinājums – pamatscenārijs:
saglabāt esošo situāciju, kurā galvenokārt notiek
brīvprātīga tirgus uzraudzības koordinācija. 3.B risinājums: koordinēt tādu
pasākumu pārrobežu izpildi, kuri izriet no tirgus uzraudzības
„uz vietas”. 3.C risinājums: kopumā
racionalizēt tirgus uzraudzības darbību koordinēšanu. 3.D risinājums: centralizēt ES
tirgus uzraudzību nepārtikas ražojumu jomā (ES tirgus
uzraudzības aģentūra). 2.2.2. Rīcībpolitikas
mērķis: Saskaņotākas ES ražojumu drošuma procedūras 4.A risinājums – pamatscenārijs:
saglabāt vienlaikus pastāvošo ziņošanu saskaņā ar RAPEX
procedūru un ziņošanu saskaņā drošības procedūru. 4. B risinājums: vienkāršot RAPEX
procedūru. 4.C risinājums: vienkāršot RAPEX
procedūru un tuvināt to drošības procedūrai. 2.2.3. Rīcībpolitikas
mērķis: rezultatīvāki ES mēroga ražojumu drošuma
pasākumi 5.A risinājums – pamatscenārijs:
saglabāt situāciju, ka ES mēroga ražojumu drošuma pasākumi
ir netieši piemērojami tikai vienu gadu. 5.B risinājums: paplašināt ES
mēroga ražojumu drošuma pasākumu darbības jomu, attiecinot tos
arī uz nepatēriņa precēm. 5.C risinājums: padarīt ES
mēroga ražojumu drošuma pasākumus par tieši piemērojamiem. 5.D risinājums: atcelt ES mēroga
ražojumu drošuma pasākumu ierobežoto derīguma termiņu. 5.E risinājums: 5.B, 5.C un 5.D
risinājuma kombinācija. 2.3. 3. konkrētais
politikas mērķis: ES tiesiskā regulējuma vienkāršošana Divi pārējie konkrētie politikas
mērķi ir papildināti ar šo mērķi, lai vienkāršotu
tiesisko regulējumu attiecībā uz ražojumu drošumu un tirgus
uzraudzību. Vienkāršošana nozīmē: 1) apvienot tirgus
uzraudzības noteikumus no dažādiem tiesību aktiem vienā
horizontālā tirgus uzraudzības regulā,
2) pārveidot pārskatīto Produktu vispārējas
drošības direktīvu regulā un 3) atcelt
Direktīvu 87/357/EEK un tās koncepciju, ka pārtikas
imitācijas nedrīkst apdraudēt patērētāju
veselību un drošību, pārcelt uz jauno Patēriņa
preču drošuma regulu, ar kuru aizstāj Produktu vispārējas
drošības direktīvu. 3. Ietekmes analīze un plānoto
politikas risinājumu salīdzinājums Tā kā trūkst ticamu statistikas
datu vai pat aplēšu par nedrošu un nesaskaņotu patēriņa
preču daudzumu un neatbilstīgu saskaņotu ražojumu daudzumu,
risinājumu novērtējums ir lielākoties kvalitatīvs. 3.1. 1. konkrētais
politikas mērķis: ES ražojumu drošuma prasību konsolidācija
un pastiprināšana 3.1.1. Rīcībpolitikas
mērķis: ES ražojumu drošuma prasību konsekvences
nodrošināšana Lai nodrošinātu patērētājiem
un citiem lietotājiem vienādi augstu aizsardzību pret nedrošiem
ražojumiem visā ES, kā arī lai novērstu
šķēršļus ES iekšējā tirgū, ES ražojumu drošuma
noteikumiem dažādām preču grupām jābūt skaidriem
un salīdzināmiem. Risinājumu
salīdzinājums ar pamatscenāriju Risinājumi Jautājumi || 1.B risinājums || 1.C risinājums || 1.D risinājums Patērētāju drošība || ++ || - || ++ Juridiskā skaidrība un noteiktība || ++ || + || - Tirgus uzraudzības rezultativitāte un efektivitāte || ++ || -- || + Izmaiņu
novērtējums attiecībā uz izmaksām saimnieciskās
darbības veicējiem salīdzinājumā ar pamatscenāriju Risinājumi Izmaksu veids || 1.B risinājums || 1.C risinājums || 1.D risinājums Informācijas izpētes izmaksas/juridiskie izdevumi || Samazinājums || Neliels samazinājums || 0 Ražošanas izmaksas || 0* || 0 || Pieaugums * Neliels pieaugums,
izņemot ļoti mazu ražotāju grupu. Vēlamais risinājums. 1.B risinājums: saskaņot patēriņa preču
drošuma prasības ar saskaņotu ražojumu drošuma prasībām. 3.1.2. Rīcībpolitikas
mērķis: Ražojumu drošuma prasību neskaidrību
samazināšana attiecībā uz nesaskaņotām
patēriņa precēm Politikas risinājumi, kuru mērķis
ir samazināt neskaidrības par ražojumu drošuma prasībām
attiecībā uz nesaskaņotām patēriņa precēm,
tiek novērtēti, ņemot vērā to, cik viegli tie var
veicināt Eiropas standartu izstrādi saskaņā ar
vispārējiem ražojumu drošuma noteikumiem, cik saskaņotas ar
vispārējo sistēmu ir procedūras saskaņā ar jauno
standartizācijas Regulu (ES) Nr. 1025/2012 un cik lielas ir valsts
iestāžu izmaksas. Attiecībā uz savlaicīgumu un
samazinātu administratīvo slogu 2.C un 2.D risinājumu var
uzskatīt par labāku nekā 2.B risinājums.
Piemērojot standartu izstrādes pieprasīšanas procedūru
saskaņotības kritēriju 2.C un 2.D risinājumam,
2.C risinājums ir uzskatāms par labāku. Risinājumu
salīdzinājums pēc iepriekš noteiktiem kritērijiem Risinājumi Kritēriji || 2.B risinājums || 2.C risinājums || 2.D risinājums Ātrums || - || + || ++ Saskaņotība || - || + || - Iestāžu (tostarp valsts iestāžu un ES) izmaksas || Nemainās || Samazinājums || Samazinājums Vēlamais risinājums. 2.C risinājums: atcelt nesaistošu ad hoc drošuma
prasību formālu pieņemšanu (salāgošana ar jauno Eiropas
standartizācijas režīmu). 3.2. 2. konkrētais
politikas mērķis: tirgus uzraudzības darbību labāka
koordinācija un lielāka rezultativitāte vienotajā ES
preču tirgū 3.2.1. Rīcībpolitikas
mērķis: ES sadarbības mehānismu pastiprināšana Tiek novērtēta un salīdzināta
dažādo politikas risinājumu ietekme saskaņā ar tirgus
uzraudzības rezultativitātes un efektivitātes kritērijiem
atbilstīgi pieejamajiem resursiem un mērķim nodrošināt
vienotu tirgus uzraudzību vienotajā ES tirgū. Pretstatā 3.B un 3.C risinājumam, kuru
mērķis ir darīt vairāk ar tādu pašu resursu apjomu,
3.D risinājums varētu sniegt lielāku labumu vienotajam ES tirgum
un patērētāju drošībai, bet būtu nepieciešami
būtiski ieguldījumi, lai izveidotu centralizētu ES regulējumu
tirgus uzraudzībai nepārtikas preču drošuma jomā.
Tomēr pat saskaņā ar 3.D risinājumu tikai dažas
darbības (piemēram, sistēmas pārbaudes, tirgus
uzraudzības darbības kvalitātes salīdzinoša
izvērtēšana dalībvalstīs, koordinācijas
uzraudzība starp izpildes iestādēm un valsts RAPEX
kontaktpunktiem) var pārvietot uz centrālo ES līmeni. Turpretim
galvenās tirgus uzraudzības darbības, piemēram,
ražotāju, importētāju un izplatītāju pārbaudes uz
vietas, ražojumu testēšana, riska novērtējums un riska
pārvaldība, būtu jāturpina veikt valsts līmenī. Tādējādi 3.C risinājums
šķiet vispiemērotākais, lai īstenotu mērķi
sasniegt saskaņotu un vienotu sistēmu decentralizētai tirgus
uzraudzībai vienotajā ES tirgū. Ieguvumu ziņā tas ir
labāks par 3.B risinājumu, lai gan potenciāli sliktāks
par 3.D risinājumu; izmaksu ziņā tas ir tāds pats
kā 3.B risinājums, bet labāks nekā
3.D risinājums. Risinājumu
salīdzinājums ar pamatscenāriju Risinājumi Jautājumi || 3.B risinājums || 3.C risinājums || 3.D risinājums Patērētāju/lietotāju drošība || + || ++ || ++ Atbilstīgu saimnieciskās darbības veicēju konkurētspēja || + || ++ || ++ Tirgus uzraudzības rezultativitāte || + || ++ || +++ Tirgus uzraudzības efektivitāte || + || ++ || + Izpildes pieeju saskaņošanas potenciāls iekšējā tirgū || + || ++ || +++ Izmaiņu
novērtējums attiecībā uz izmaksām publiskām
iestādēm salīdzinājumā ar pamatscenāriju Risinājumi Izmaksu veids || 3.B risinājums || 3.C risinājums || 3.D risinājums Izmaksas valsts tirgus uzraudzības iestādēm || Neliels pieaugums || Neliels pieaugums || Pieaugums Izmaksas ES || Neliels pieaugums || Neliels pieaugums || Liels pieaugums Vēlamais risinājums. 3.C risinājums: racionalizēt kopējo decentralizēto
tirgus uzraudzību vienotajā ES tirgū. 3.2.2. Rīcībpolitikas
mērķis: Saskaņotākas ES ražojumu drošuma procedūras Risinājumi tiek izvērtēti un
salīdzināti saskaņā ar bīstamu ražojumu izsekošanas
rezultativitātes kritēriju un ES paziņošanas procedūru
pārvaldības efektivitāti dalībvalstīm un Komisijai. 4.A risinājums nenovērstu vai
nemazinātu nekādus pašreizējo ES paziņošanas procedūru
trūkumus un tāpēc nav piemērots izvirzītā
mērķa sasniegšanai. 4.B un 4.C risinājumā
piedāvāti rezultatīvi līdzekļi nedrošu ražojumu
izsekošanai ES iekšējā tirgū, jo abos risinājumos RAPEX
paziņošanas nosacījumi tiktu vienkāršoti un tiktu sasniegts
mērķis attiecībā uz brīdināšanas procedūru
par bīstamām nepārtikas precēm labāku darbību.
4.C risinājums šķiet labāks par 4.B risinājumu,
jo tam būtu vēl viena priekšrocība – dažādu procedūru
racionalizēšana, tādējādi padarot to piemērošanu
ērtāku lietotājam. Izmaiņu
novērtējums salīdzinājumā ar pamatscenāriju
attiecībā uz publiskām iestādēm Risinājumi Kritēriji || 4.B risinājums || 4.C risinājums Rezultativitāte nedrošu ražojumu izsekošanā || Pieaugums || Pieaugums Izmaksas valsts tirgus uzraudzības iestādēm || Neliels samazinājums || Samazinājums Izmaksas ES || 0 || Samazinājums Vēlamais
risinājums. 4.C risinājums:
vienkāršot RAPEX procedūru un tuvināt to drošības
procedūrai. 3.2.3. Rīcībpolitikas
mērķis: rezultatīvāki ES mēroga ražojumu drošuma
pasākumi Lai sasniegtu mērķi padarīt
rezultatīvākus ES līmeņa pasākumus, kas vērsti
pret ražojumiem, kuri rada risku, īpaši situācijās, kad
dalībvalstu individuāla rīcība nespēj nodrošināt
saskaņotu reakciju, valsts tirgus uzraudzības iestādēm ir
savlaicīgi, paredzami un efektīvi jāīsteno ES pasākumi
attiecībā uz ražojumu drošumu. Tādējādi labākais veids,
kā panākt savlaicīgu drošuma jautājumu risināšanu, kas
vienlaikus ir arī rezultatīva un paredzama, ir šāds:
padarīt ES ražojumu drošuma pasākumus par tieši piemērojamiem un
papildus paredzēt iespēju pieņemt šos pasākumus uz periodu,
kas noteikts katram gadījumam atsevišķi, vai bez to derīguma
termiņa ierobežojuma. ES ražojumu drošuma pasākumus varētu
padarīt tieši piemērojamus, lai tirgus uzraudzības iestādes
varētu veikt izpildes pasākumus bez jebkādas papildu kavēšanās
vai neskaidrībām saistībā ar transponēšanu katras
atsevišķas dalībvalsts valstu tiesību aktos. 5.B, 5.C un
5.D risinājuma salīdzinājums pēc iepriekš noteiktiem
kritērijiem Risinājumi Kritēriji || 5.B risinājums || 5.C risinājums || 5.D risinājums || 5.E risinājums Ātrums || 0 || + || + || ++ Paredzamība || 0 || 0 || + || ++ Rezultatīva piemērošana || + || ++ || 0 || +++ Vēlamais risinājums. 5.E risinājums: 5.B, 5.C un 5.D risinājuma
kombinācija. 4. Likumdošanas instrumentu forma Tiek ierosināts, ka izvēlētie
risinājumi tiek atspoguļoti divos dažādos likumdošanas
instrumentos. 1. problēma tiktu atrisināta,
pieņemot Patēriņa preču drošuma regulu, kura aizstātu
Produktu vispārējas drošības direktīvu un kurā tiktu
saglabāta vispārīgā prasība, ka visām
patēriņa precēm jābūt drošām, un kura
attiecībā uz saimnieciskās darbības veicēju
pienākumiem tiktu saskaņota ar Lēmuma Nr. 768/2008/EK
1. pielikuma attiecīgajiem noteikumiem[4].
Savukārt 2. problēma tiktu atrisināta ar jaunu regulu par
ražojumu tirgus uzraudzību, kas veidotu tirgus uzraudzības galveno instrumentu
nepārtikas preču jomā. ES iekšējā tirgus tiesību
aktu noteikumi par tirgus uzraudzību, kas pašlaik ir izkaisīti pa
vairākiem nozarēm specifiskiem ES tiesību aktiem, Regulu (EK)
Nr. 765/2008 un Produktu vispārējas drošības
direktīvu, tiktu aizstāti ar šīs jaunās regulas
noteikumiem. Ar regulu, kas ir tieši piemērojama
visās dalībvalstīs, varētu panākt ievērojamu
saskaņošanas pakāpi attiecībā uz noteikumiem par
patēriņa preču drošumu un tirgus uzraudzību. Patēriņa
preču drošuma regula uzliktu tādus pienākumus saimnieciskās
darbības veicējiem, kuri būtu tieši izpildāmi
(tādējādi radot vienlīdzīgas konkurences
apstākļus) un nedrošu patēriņa preču vai
neatbilstības gadījumā tirgus uzraudzības
iestādēm ļautu nekavējoties rīkoties bez
vajadzības transponēt šos noteikumus dažādos valstu tiesību
aktos. 5. Uzraudzība un novērtēšana Papildus likumdošanas
instrumentu novērtēšanai piecus gadus pēc to stāšanās
spēkā tiks veikta ES ražojumu drošuma noteikumu piemērošanas
uzraudzība, iegūstot attiecīgu informāciju no
i) Eirobarometra aptaujām par patērētāju drošību,
ii) GRAS-RAPEX informācijas sistēmas,
iii) vispārējās informatīvā atbalsta
sistēmas (ICSMS) un iv) tādu izpildes
rādītāju uzraudzības darbības, kas attiecas uz dažiem
tirgus uzraudzības parametriem dalībvalstīs. Ar Eirobarometra
aptauju palīdzību var novērtēt, kāda ir
patērētāju un saimnieciskās darbības veicēju
attieksme pret ražojumu drošumu tirgū. Šī attieksme ir būtiska,
lai novērtētu, vai iniciatīva ir palīdzējusi sasniegt
augstāka līmeņa patēriņa preču drošumu, kā
arī lielāku patērētāju uzticēšanos tirgum un
tiesiskajam regulējumam. Nākotnes
tiesību aktu ieguldījumu saimnieciskās darbības
veicēju atbilstības nodrošināšanas izmaksu
samazināšanā un priekšrocību gūšanā
godīgākas konkurences dēļ un neatbilstīgu tirgus
dalībnieku izskaušanas dēļ var novērtēt, izmantojot ad
hoc pētījumus, kurus jo īpaši veic nozares
pārstāvji. Visbeidzot, tirgus
uzraudzības darbību labāku koordināciju un lielāku
rezultativitāti vienotajā tirgū var demonstrēt ar izpildes
rādītāju uzraudzības darbību un datiem, kas
paziņoti un ar kuriem notikusi apmaiņa, izmantojot IT sistēmas,
kas tiks pilnveidotas saskaņā ar jaunajiem tiesību aktiem. [1] COM(2012) 225 final. [2] COM(2012) 573 final. [3] Ražojumi profesionālai lietošanai ir ražojumi,
kurus izmanto tikai profesionāli lietotāji, bet neizmanto
patērētāji, piemēram, rūpniecības iekārtas,
izejmateriāli vai pusfabrikāti. [4] R1.–R7. pants.