EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52012SC0453
COMMISSION STAFF WORKING DOCUMENT EXECUTIVE SUMMARY OF THE IMPACT ASSESSMENT Accompanying the document Proposal for a DIRECTIVE OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL on the approximation of the laws, regulations and administrative provisions of the Member States concerning the manufacture, presentation and sale of tobacco and related products (Text with EEA relevance)
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS Pavaddokuments dokumentam Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz tabakas un saistīto izstrādājumu ražošanu, noformēšanu un pārdošanu (Dokuments attiecas uz EEZ)
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS Pavaddokuments dokumentam Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz tabakas un saistīto izstrādājumu ražošanu, noformēšanu un pārdošanu (Dokuments attiecas uz EEZ)
/* SWD/2012/0453 final */
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS Pavaddokuments dokumentam Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz tabakas un saistīto izstrādājumu ražošanu, noformēšanu un pārdošanu (Dokuments attiecas uz EEZ) /* SWD/2012/0453 final */
1.
IEVADS
Eiropas Parlamenta
un Padomes Direktīva 2001/37/EK par dalībvalstu normatīvo
un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz tabakas
izstrādājumu ražošanu, noformēšanu un pārdošanu (tabakas
izstrādājumu direktīva, turpmāk “TID”) tika pieņemta 2001. gada
5. jūnijā[1]. Kopš šīs direktīvas pieņemšanas ir pagājuši
vairāk nekā desmit gadi, un ir kļuvis nepieciešams apsvērt
un izskatīt iespējas atjaunināt TID, ņemot
vērā tirgus un zinātnes attīstību un
starptautiskās norises, jo īpaši PVO Pamatkonvenciju par tabakas
kontroli (PKTK), kuras līgumslēdzēja puse ir Eiropas
Savienība un visas tās dalībvalstis. Iniciatīva par TID pārskatīšanu ir iekļauta
Komisijas darba plānā 2012. gadam[2]. Pārskatīšanas vispārīgais
mērķis ir uzlabot iekšējā tirgus darbību, vienlaikus
nodrošinot augstu veselības aizsardzības līmeni. Tādējādi ir izvirzīti
šādi galvenie mērķi: 1) atjaunināt jau
saskaņotās jomas, lai novērstu tādus
šķēršļus dalībvalstīs, kas kavē valsts
tiesību aktu pieskaņošanu tirgus, zinātnes attīstībai
un jaunākajām starptautiskajām norisēm,[3]
2) pievērsties pasākumiem, kas saistīti ar produktiem, uz
kuriem TID vēl neattiecas, ciktāl atšķirīgā
attīstība dalībvalstīs ir izraisījusi vai varētu
izraisīt iekšējā tirgus sadrumstalotību,[4]
un 3) nodrošināt, lai direktīvas noteikumi netiktu apieti,
laižot tirgū izstrādājumus, kas neatbilst TID[5].
Formulējot dažādus politikas risinājumus un izvēloties
starp tiem, par atskaites punktu tika pieņemts augsts veselības
aizsardzības līmenis. Īpaša uzmanība tika pievērsta
tabakas izstrādājumu lietošanas sākšanai jauniešu vidū.
Lielākā daļa pasākumu to sākumposmā ir
vērsti uz rūpnieciski ražotām cigaretēm (FMC),
tinamās tabakas izstrādājumiem (RYO) un bezdūmu
tabakas izstrādājumiem (STP).
2.
KOnsultācijas,
ekspertU ATZINUMI un tirgus apraksts
Saistībā
ar ietekmes novērtējumu notika plaša sabiedriskā apspriešana un
konsultācijas ar konkrētām ieinteresētajām
personām. Gatavojot ietekmes
novērtējumu, tika izmantoti arī vairāki neatkarīgi
pētījumi, Komisijas neatkarīgās zinātniskās
komitejas (SCENIHR) atzinumi un Eirobarometra apsekojumi. Tabakas
mazumtirdzniecības tirgus kopējā vērtība, ieskaitot
akcīzes un citus nodokļus, ir 136,5 miljardi euro. FMC veido vismaz 90 %
(121,3 miljardi euro) no kopējās tabakas tirgus vērtības un
kopā ar RYO veido gandrīz 95 % tabakas tirgus. Atlikušo tirgus daļu veido pīpju
tabaka, cigāri/cigarilli un STP. 2010. gadā akcīzes nodokļu summa visā ES
pārsniedza 79 miljardus euro. Tabakas
izstrādājumi ir lielākais novēršamais veselības
apdraudējums ES – tie ik gadu ES izraisa gandrīz 700 000
nāves gadījumu. Pārskatīšanā
galvenā uzmanība ir veltīta tabakas izstrādājumu
lietošanas sākšanai, jo īpaši jauniešu vidū, ņemot
vērā, ka 94 % smēķētāju sāk
smēķēt pirms 25 gadu vecuma sasniegšanas[6].
Apmēram 50 % smēķētāju mirst priekšlaicīgi
(vidēji 14 gadus agrāk nekā
nesmēķētāji). Smēķētāji pavada
vairāk dzīves gadu, ārstējoties no nopietnām
slimībām. Ikgadējie ES sabiedrības veselības izdevumi
sešu galveno ar smēķēšanu saistīto slimību kategoriju
ārstēšanai ir aplēsti 25,3 miljardu euro apmērā,
un sabiedrība ik gadu zaudē 8,3 miljardus euro
produktivitātes līmeņa samazināšanās dēļ
(priekšlaicīga pensionēšanās, nāve, darba kavējumi
u. c.). Turklāt, izsakot šos zaudētos dzīves gadus naudas
izteiksmē, smēķēšanas dēļ ik gadu tiek zaudēti
517 miljardi euro.
3.
PROBLĒMAS
IZKLĀSTS
3.1.
1. problēma. Bezdūmu tabakas izstrādājumi
un izstrādājumu klāsta paplašināšana
a)
bezdūmu tabakas
izstrādājumi (STP) Visi STP
izraisa atkarību, un tiem ir nelabvēlīga ietekme uz
veselību. Ražotāji ir
laiduši tirgū jaunus izstrādājumus ar piesaistošu
marķējumu un aromātiem, cenšoties apgūt jaunas tirgus
iespējas, ko rada valsts tiesību akti, ar kuriem aizliedz
smēķēšanu sabiedriskās vietās (vide bez tabakas
dūmiem). Ieinteresēto
personu vidū nav vienprātības par to, vai pašreizējais
orālai lietošanai paredzētās tabakas (snus) aizliegums
joprojām ir pamatots un vai šis aizliegums būtu jāattiecina
arī uz citiem STP. Ieinteresētās personas apstrīd
to, ka STP varētu veicināt smēķēšanas atmešanu.
STP var piesaistīt jaunus tabakas izstrādājumu
lietotājus. b)
nikotīnu saturoši
izstrādājumi (NCP) Pēdējo
gadu laikā tirgū ir parādījušies jauni NCP (tostarp
elektroniskās cigaretes), pirms kuru laišanas tirgū nav izsniegtas
nekādas atļaujas un nav veiktas pārbaudes. Tā kā ES līmenī attiecīgu tiesību aktu
nav, dalībvalstis ir īstenojušas dažādas regulatīvas
pieejas, lai novērstu neskaidrības saistībā ar
šo izstrādājumu sastāvu un ietekmi uz veselību (dažas
dalībvalstis īpašus noteikumus nav paredzējušas, savukārt
citas ir pieņēmušas īpašus tiesību aktus
attiecībā uz tabakas izstrādājumiem vai zālēm vai
noteikušas aizliegumu). Nikotīns ir toksiska un atkarību izraisoša
viela, un ir pieejami ziņojumi arī par citām bīstamām
vielām, kuras izmanto elektroniskajās cigaretēs. NRT
(nikotīna aizvietošanas terapijas) līdzekļu ražotāji pauda
bažas par atšķirīgajiem nosacījumiem attiecībā uz NRT
un NCP. Pastāv arī risks, ka, ieviešot valsts tiesību
aktus par vidi bez tabakas dūmiem, NCP lietojums varētu
palielināties. Citi piekrita, ka NCP varētu veicināt
smēķēšanas atmešanu/samazināšanu, un uzstāja, ka uz NCP
būtu jāattiecina tādi paši nosacījumi kā uz
patēriņa precēm. c) smēķēšanai paredzēti augu izcelsmes
izstrādājumi Attiecībā
uz smēķēšanai paredzētiem augu izcelsmes
izstrādājumiem valstu tiesību aktos ir paredzēti
dažādi nosacījumi, un tas negatīvi ietekmē pārrobežu
tirdzniecību. Lai gan šiem izstrādājumiem nepiemīt
tādas pašas atkarību izraisošas īpašības un tie nesatur
tabaku, degšanas procesā tie rada tādu pašu kaitīgu ietekmi uz
veselību kā parastās FMC. Patērētāji
smēķēšanai paredzētos augu izcelsmes
izstrādājumus bieži uzskata par nekaitīgiem vai mazāk
kaitīgiem
3.2.
2. problēma. Iepakojums un marķējums
Daži no
spēkā esošajiem TID noteikumiem attiecībā uz iepakojumu un
marķējumu vairs nesaskan ar zinātniskajiem
pierādījumiem un PKTK noteiktajām saistībām. Pašreizējie saskaņotie TID noteikumi
neatļauj dalībvalstīm veikt attiecīgus pasākumus, lai
aizsargātu sabiedrības veselību un atjauninātu tiesību
aktus atbilstoši PKTK noteiktajām saistībām. Piemēram, dalībvalstis nevar
izvēlēties neattēlot uz iepakojuma darvas, nikotīna un
oglekļa monoksīda saturu, kas ir maldinošs, vai izvietot uz abām
tabakas izstrādājumu iepakojuma pusēm ilustratīvus
brīdinājumu par ietekmi uz veselību, kuri ir
izrādījušies iedarbīgāki. Pašreizējā
TID nav saskaņoti arī citi ar iepakojumu un marķējumu
saistīti aspekti, un atšķirīgo norišu dēļ ir
izveidojušās nesakritības dalībvalstu tiesību aktos.
Piemēram, ilustratīvi brīdinājumi par ietekmi uz
veselību tiek izmantoti astoņās dalībvalstīs un 2013. gadā
tiks ieviesti vēl divās. Dažās dalībvalstīs
turpinās diskusijas par standartizētu iepakojumu. Šī
situācija visticamāk pasliktināsies, jo īpaši tad, kad
dalībvalstis īstenos PKTK. Šīm atšķirīgajām
pieejām būs negatīva ietekme uz iekšējo tirgu.
3.3.
3. problēma.
Sastāvdaļas
Patlaban tiek
izmantotas dažādas ziņošanas formas, tāpēc ražotājiem,
importētājiem un dalībvalstīm rodas grūtības
izpildīt savus ziņošanas pienākumus atbilstoši
spēkā esošajiem tiesību aktiem un Komisijai ir apgrūtinoši
salīdzināt un analizēt saņemto informāciju un
izdarīt secinājumus, pamatojoties uz to. Saskaņotas
pieejas trūkums attiecībā uz sastāvdaļu
reglamentēšanu ietekmē iekšējā tirgus darbību un
preču brīvu apriti visā ES. Dažas dalībvalstis ir pieņēmušas tiesību aktus, ar
kuriem atļauj vai aizliedz dažādas sastāvdaļas,
pamatojoties uz to spēju palielināt tabakas izstrādājumu
patēriņu vai veicināt to lietošanas sākšanu. Ja šīs normas netiks saskaņotas, ir
gaidāms, ka šķēršļi iekšējā tirgū
turpmākajos gados palielināsies. Lai izpildītu savus pienākumus saskaņā ar PKTK,
dalībvalstis visticamāk turpinās vienpusēji pieņemt
noteikumus, jo īpaši vēršot uzmanību uz tabakas
izstrādājumu spēju piesaistīt un ņemot vērā
pēdējo gadu norises tirdzniecības jomā, kad tirgū
nonāk arvien vairāk aromatizētu tabakas izstrādājumu.
3.4.
4. problēma. Tabakas
izstrādājumu pārrobežu tālpārdošana
Tabakas
izstrādājumu pārrobežu tirdzniecība internetā
lielākajā daļā gadījumu ir nelikumīga, jo
galvenais iemesls, kāpēc patērētāji izvēlas veikt
šādu darījumu, ir iespēja izvairīties no nodokļu
maksāšanas un/vai apiet vecuma kontroli[7]. No TID
viedokļa pārrobežu tirdzniecība internetā rada risku, ka
varētu tikt apieti direktīvā paredzētie drošības
pasākumi (piem., pienākums uz tabakas izstrādājumiem
izvietot brīdinājumus par ietekmi uz veselību
patērētāja valsts valodā(-s)). Dalībvalstis šajā
jomā ir īstenojušas dažādas juridiskas pieejas, un ir
sagaidāms, ka, dalībvalstīm pakāpeniski īstenojot
PKTK, juridiskās atšķirības kļūs arvien
izteiktākas. Pārrobežu tirdzniecībai ir nenoliedzama ietekme uz
iekšējā tirgus darbību. Tā kā interneta
mazumtirgotāji parasti piedāvā savus izstrādājumus
patērētājiem neatkarīgi no to atrašanās vietas, valstu
risinājumiem ES līmenī nav nekādas ietekmes vai arī
tā ir neliela.
3.5.
5. problēma.
Izsekojamība un drošības elementi
Tas, ka tirgū
ir pieejami izstrādājumi, kas neatbilst direktīvas noteikumiem
(piem., attiecībā uz brīdinājumiem par ietekmi uz
veselību un sastāvdaļu reglamentēšanu), mazina
iespējas īstenot direktīvas mērķus. Tā kā TID 5. panta 9. punktā
paredzētie ES līmeņa pasākumi izsekošanas jomā nav
īstenoti, dalībvalstis nevar veikt iedarbīgus pasākumus. Ekonomikas dalībnieki iekšējā
tirgū šobrīd saskaras ar nevienlīdzīgiem konkurences
apstākļiem, jo tikai četri lielākie tabakas
izstrādājumu ražotāji ar ES un tās dalībvalstīm
ir noslēguši juridiski saistošus nolīgumus, kuros ietverti noteikumi
par izsekošanu un identificēšanu. Ja tirdzniecībā nonāk nelikumīgi
izstrādājumi, patērētāji negūst labumu no TID
ieviestajiem drošības pasākumiem. Turklāt nav iespējams pārbaudīt attiecīgo
izstrādājumu autentiskumu. Daudzas
ieinteresētās personas (tabakas nozare, kā arī
mazumtirgotāji) ir izteikušas bažas par to, ka daži no pasākumiem,
kas izklāstīti un paredzēti pārskatītajā TID,
varētu palielināt nelikumīgu tabakas izstrādājumu
tirdzniecības apjomu, lai gan pārliecinoši pierādījumi
netika iesniegti.
4.
ES
rīcības pamatojums
Eiropas Parlaments
un Padome saskaņā ar LESD 114. panta 1. punktu ir
pilnvaroti pieņemt pasākumus, lai tuvinātu noteikumus, kas
paredzēti dalībvalstu normatīvajos vai administratīvajos
aktos, kuri attiecas uz iekšējā tirgus izveidi un darbību. Saskaņā ar LESD 114. panta 3. punktu
Komisijai 114. panta 1. punktā paredzētajos priekšlikumos
būtu jātiecas nodrošināt augstu veselības aizsardzības
līmeni. Kā iepriekš
paskaidrots, uz dažām ietekmes novērtējumā
iekļautajām jomām jau attiecas saskaņošana
atbilstoši spēkā esošajai TID, taču tās ir
jāatjaunina, ņemot vērā zinātnes attīstību
un starptautiskās norises. Uz
citām jomām, kurām ir būtiska nozīme ietekmes
novērtējumā, attiecas dažādas dalībvalstu
juridiskas pieejas, un tas ir radījis šķēršļus
preču brīvai apritei.
5.
POLITIKAS
MĒRĶI
Pārskatīšanas
vispārīgais mērķis ir uzlabot iekšējā tirgus
darbību, vienlaikus nodrošinot augstu veselības aizsardzības
līmeni. Priekšlikuma
mērķis ir atjaunināt jau saskaņotās jomas,
tādējādi novēršot šķēršļus, kas
dalībvalstīm apgrūtina valsts tiesību aktu
pieskaņošanu tirgus un zinātnes attīstībai un
jaunākajām starptautiskajām norisēm. Tā mērķis ir arī pievērsties pasākumiem,
kas saistīti ar izstrādājumiem, uz kuriem TID vēl
neattiecas, ciktāl atšķirīgā attīstība
dalībvalstīs ir izraisījusi vai varētu izraisīt
iekšējā tirgus sadrumstalotību. Visbeidzot, priekšlikums tiecas nodrošināt, lai direktīvas
noteikumi netiktu apieti, laižot tirgū izstrādājumus, kas
neatbilst TID. Priekšlikums
nodrošinās arī tādu starptautisko saistību saskaņotu
īstenošanu, kuras izriet no PKTK, kas ir saistoša ES un visām
dalībvalstīm, un konsekventu pieeju PKTK nesaistošām
saistībām, ja pastāv risks, ka to transponēšana valsts
tiesību aktos varētu notikt atšķirīgi. Pārskatīšana
palīdzēs sasniegt ES vispārējo mērķi
veicināt iedzīvotāju labklājību (LES 3. pants) un
būs ieguldījums stratēģijā “Eiropa 2020”. Cilvēku veselības un aktivitātes
ilgākai saglabāšanai ir pozitīva ietekme uz produktivitāti
un konkurētspēju. Pārskatīšana
pilnībā atbilst ES Pamattiesību hartai. Atsevišķu pasākumu ietekmē var arī
palielināties dalībvalstu nodokļu ieņēmumi, lai gan
tas nav šo pasākumu mērķis. Lai varētu sasniegt šos vispārīgos mērķus, ir
jāīsteno šādi konkrēti politikas mērķi. A. Novērst šķēršļus pārrobežu tirdzniecībai
un nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus
ražotājiem un citiem ekonomikas dalībniekiem. B. Samazināt
administratīvo slogu, ko ekonomikas dalībniekiem un valsts sektora
iestādēm rada pašreizējās TID sarežģītība un
tas, ka tiesību aktos joprojām pastāv būtiskas atšķirības. Apsverot
dažādus risinājumus un izvēloties starp tiem, par atskaites
punktu tika pieņemts augsts veselības aizsardzības
līmenis. Šajā saistībā šīs pārskatīšanas
mērķis ir nodrošināt tādu tabakas izstrādājumu
regulējumu, kas atspoguļo to atkarību izraisošās
īpašības un ar to patēriņu saistīto
pierādīto nelabvēlīgo ietekmi uz veselību (mutes,
kakla un plaušu vēzis, sirds un asinsvadu slimības, tostarp infarkts,
insults, artēriju nosprostošanās, palielināts akluma risks,
impotence, pazemināta auglība, ietekme uz nedzimušu bērnu).
Pārskatīšana tiek veikta ar mērķi nodrošināt, lai tabakas
izstrādājumu sastāvdaļas un iepakojums nerosinātu
jauniešus kļūt par smēķētājiem. Par to, ka
galvenā uzmanība ir pievērsta jauniešiem, liecina arī
piedāvātie politikas risinājumi un primāro
mērķizstrādājumu izvēle (FMC, RYO un STP).
Turklāt pārskatīšanai būtu jārada tādi
apstākļi, lai pilsoņi visā ES varētu pieņemt
lēmumus par izstrādājumiem, pamatojoties uz precīzu
informāciju par tabakas izstrādājumu lietošanas ietekmi uz
veselību. Visbeidzot, visiem smēķētājiem būtu
jāgūst labums no TID paredzētajiem drošības pasākumiem
(piemēram, brīdinājumi par ietekmi uz veselību un
sastāvdaļu reglamentēšana). Ņemot to vērā,
galvenais ar veselību saistītais apsvērums, kas
tika ņemts vērā, salīdzinot dažādus risinājumus
un izvēloties starp tiem, bija šāds. C. Nodrošināt augstu veselības aizsardzības līmeni
pilsoņiem visā ES.
6.
POLITIKAS
RISINĀJUMI
Pārskatīšanas
laikā tika izvērtēts ievērojams skaits politikas
risinājumu. Daži no
sākotnēji paredzētajiem pasākumiem tika noraidīti
(piem., prasība tabakas nozarei piedalīties veselības
aprūpes izmaksu segšanā, vecuma verifikācijas mehānismu
ieviešana visos tabakas izstrādājumu tirdzniecības
automātos un vispārējie noteikumi par tabakas
izstrādājumu izvietošanu tirdzniecības vietās). Attiecībā
uz politikas jomu “STP un izstrādājumu klāsta
paplašināšana” (piem., NCP un smēķēšanai
paredzēti augu izcelsmes izstrādājumi) risinājumi bija
dažādi, sākot ar regulējuma nemainīšanu attiecībā
uz izstrādājumiem, uz kuriem attiecas TID (brīdinājumi par
ietekmi uz veselību/sastāvdaļas), un beidzot ar konkrētu
izstrādājumu (smēķēšanai paredzētu augu izcelsmes
izstrādājumu) pakāpenisku aizliegšanu. Saistībā ar šo STP
jomu tika izvērtēta arī iespēja atcelt spēkā
esošo aizliegumu attiecībā uz orālai lietošanai paredzēto
tabaku, un NCP jomā tika analizēta iespēja izveidot jaunu
atļauju piešķiršanas sistēmu vai izmantot esošo tiesisko
regulējumu zāļu jomā. Politikas jomā
“iepakojums un marķējums” politikas risinājumi
ietvēra izmaiņu neveikšanu, lielāku un obligātu
ilustratīvu brīdinājumu ieviešanu, kā arī aizliegumu
izmantot rosinošus vai maldinošus elementus un standartizēta iepakojuma
ieviešanu. Šie pasākumi atbrīvo tabakas izstrādājumus, kas
nav FMC un RYO (t. i., cigāri, cigarilli, pīpju
tabaka un STP) no dažiem noteikumiem, tomēr, ja notiek būtiska
apstākļu maiņa (attiecībā uz tirdzniecības apjomu
vai izplatību jauniešu vidū), šis atbrīvojums būtu
jāatceļ. Politikas jomā
“sastāvdaļas” politikas risinājumi ietvēra
obligātu vai brīvprātīgu ziņošanu vai nu dažādos
formātos, vai arī par pamatu izmantojot vienotu elektronisku
formātu. Tika novērtēti arī vairāki ar sastāva
reglamentēšanu saistīti risinājumi, tostarp tādu piedevu
reglamentēšana, kurām piemīt piesaistošas, atkarību
izraisošas un toksiskas īpašības, tādu izstrādājumu
aizliegšana, kuriem piemīt raksturīgi aromāti un
paaugstināta toksicitāte vai atkarību izraisošas
īpašības, vai visu to piedevu aizliegšana, kas nav būtiskas
ražošanas procesā. Šie pasākumi atbrīvo tabakas
izstrādājumus, kas nav FMC, RYO un STP
(t. i., cigāri, cigarilli un pīpju tabaka) no dažiem
noteikumiem, tomēr, ja notiek būtiska apstākļu maiņa
(attiecībā uz tirdzniecības apjomu vai izplatību jauniešu
vidū), šis atbrīvojums būtu jāatceļ. Politikas jomā
“pārrobežu tālpārdošana” risinājumi ietvēra
izmaiņu neieviešanu, paziņošanas pienākuma noteikšanu vai
tabakas izstrādājumu pārrobežu tālpārdošanas
aizliegšanu. Visbeidzot,
politikas jomā “izsekojamība un drošības elementi”
risinājumi ietvēra izmaiņu neieviešanu, ES izsekošanas un
identificēšanas sistēmas ieviešanu ar drošības elementiem vai
bez tiem. Attiecībā uz tabakas izstrādājumiem, kas nav FMC
un RYO, tiktu noteikts pārejas periods.
7.
RISINĀJUMU
UN VĒLAMĀ RISINĀJUMA SALĪDZINĀJUMS
7.1.
Bezdūmu tabakas
izstrādājumi un izstrādājumu klāsta paplašināšana
a)
bezdūmu tabakas izstrādājumi
(STP) Atceļot
orālai lietošanai paredzētās tabakas (snus) aizliegumu un
paredzot stingrākus noteikumus attiecībā uz STP
marķējumu un sastāvdaļām,
varētu novērst šobrīd piemēroto diferencēto pieeju
dažādām STP kategorijām. No ekonomikas viedokļa šim risinājumam vajadzētu
sekmēt orālai lietošanai paredzēto paredzētās tabakas
patēriņa pieaugumu, savukārt citu STP tirdzniecības
apjoms visticamāk samazināsies. Ekonomikas dalībniekiem jārēķinās ar
izmaksām, ko radīs atbilstības nodrošināšana noteikumiem
attiecībā uz marķējumu un sastāvdaļām,
tomēr ir paredzams, ka saskaņota pieeja ES līmenī būtu
izdevīgāka par secīgām izmaiņām
dalībvalstīs. Attiecībā uz veselību šobrīd tiek
apspriests orālai lietošanai paredzētās tabakas kaitīguma
apmērs, taču kopējais secinājums ir tāds, ka
orālai lietošanai paredzētā tabaka izraisa atkarību un
nelabvēlīgi ietekmē veselību. Nav pārliecinošu
pierādījumu tam, ka, atceļot orālai lietošanai paredzētas
tabakas aizliegumu, samazinātos smēķēšanas izplatība,
un pastāv viedoklis, ka šis izstrādājums var rosināt
sākt tabakas izstrādājumu lietošanu (jaunu tabakas
izstrādājumu lietotāju piesaistīšana) vai ka to var lietot
apvienojumā ar FMC (divējāds lietojums), jo īpaši
vietās, kur smēķēšana nav atļauta. Vēlamais
risinājums ir saglabāt orālai lietošanai paredzētas
tabakas aizliegumu, attiecināt ziņošanas pienākumu uz visiem
jaunieviestajiem tabakas izstrādājumiem un paredzēt
stingrākus noteikumus attiecībā uz visu STP marķējumu
un sastāvdaļām (t. i., brīdinājumu par
ietekmi uz veselību izvietošana uz abām iepakojuma pusēm un
tādu STP aizliegums, kuriem ir raksturīgi aromāti). Šis
risinājums nodrošinātu vienotu sistēmu attiecībā uz STP
sastāvdaļām un marķējumu, vienlaikus saglabājot
pašreizējo orālai lietošanai paredzētās paredzētās
tabakas aizliegumu. Ziņošanas sistēmas ieviešana attiecībā
uz jaunieviestiem tabakas izstrādājumiem arī palīdzētu
paplašināt zināšanu bāzi par šiem izstrādājumiem, ko
varētu izmantotu saistībā ar iespējamiem turpmākajiem
grozījumiem direktīvā. Vēlamais risinājums saskan ar
PKTK pamatnostādnēm par sastāvdaļām un
marķējumu. Tiek uzskatīts, ka orālai lietošanai
paredzētās tabakas aizlieguma saglabāšana ir vienīgais
iedarbīgais pasākums, lai ierobežotu šā izstrādājuma
lietošanu un atturētu nesmēķētājus un jauniešus no
kļūšanas pat STP lietotājiem un pasargātu viņus
no nikotīna atkarības. Tā kā STP Eiropas
Savienībā joprojām veido pavisam nelielu tirgus daļu un
tās izaugsmes iespējas ir ierobežotas, tiek uzskatīts, ka
iecerētie pasākumi (proti, aizliegt izstrādājumus ar
raksturīgiem aromātiem un padarīt redzamākus
brīdinājumus par ietekmi uz veselību) ir samērīgi. Orālai
lietošanai paredzētās tabakas aizlieguma saglabāšana, citu STP
tirdzniecības atļaušana tikai tādās teritorijās, kur
to lietošana ir tradicionāla, un stingrāku noteikumu paredzēšana
attiecībā uz visu STP marķējumu un
sastāvdaļām (t. i.,
brīdinājumi par ietekmi uz veselību uz abām iepakojuma
pusēm un tādu STP aizliegums, kuriem piemīt
raksturīgi aromāti), sekmētu vienlīdzīgus
nosacījumus visiem STP un nodrošinātu augstu veselības
aizsardzības līmeni, taču, ņemot vērā to, ka STP
tirgus daļas izaugsmes iespējas ir mazākas nekā citu
orālai lietošanai paredzētas tabakas gadījumā, šī
iespēja šajā posmā tika noraidīta galvenokārt
tāpēc, ka attiecīgie pasākumi tika atzīti par
pārlieku stingriem. Vēl
tālejošāks risinājums būtu aizliegt visus STP,
izņemot orālai lietošanai paredzētu tabaku Zviedrijā, kur
būtu jāievēro stingrāki noteikumi attiecībā uz
marķējumu un sastāvdaļām, un neļaut
dalībvalstīm atbrīvot no šiem noteikumiem
izstrādājumus, kas paredzēti tradicionālai lietošanai. Šo
risinājumu noraidīja, jo tas tika atzīts par
nesamērīgu. b)
nikotīnu saturoši
izstrādājumi (NCP) NCP reglamentēšana atbilstoši TID
sekmētu šo izstrādājumu drošuma uzlabošanu.
Tomēr šis risinājums neatbilst
pašreizējām regulatīvajām izmaiņām
dalībvalstīs, pamatojoties uz šo izstrādājumu funkciju. Atsevišķas NCP
atļauju piešķiršanas sistēmas izveide radītu augstas administratīvās izmaksas valsts
iestādēm, ietvertu sarežģītus apsvērumus
attiecībā uz novērtējumā izmantojamo kritēriju
noteikšanu un varētu radīt dublēšanos ar farmācijas
struktūru. Vēlamais
risinājums ir attiecībā uz NCP, kuros nikotīna
saturs pārsniedz iepriekš noteiktu robežvērtību, piemērot
tiesību aktus zāļu jomā un pārējos NCP
pārdot kā patēriņa preces, ja uz tiem ir attēloti
brīdinājumi par ietekmi uz veselību.
Tādējādi tiktu atcelta pašreizējā
diferencētā pieeja NCP un nikotīna aizstāšanas
terapijas līdzekļiem (NRT), uzlabota juridiskā
noteiktība un konsolidētas dalībvalstīs notiekošās
pārmaiņas, kuru pamatā ir šo izstrādājumu funkcija.
Atļautos izstrādājumus ES varētu apgrozīt brīvi,
citus – tikai tad, ja to nikotīna saturs nepārsniedz noteikto
robežvērtību un ja tie atbilst noteikumiem attiecībā uz
marķējumu. Šī iespēja stimulē pētniecību un
attīstību saistībā ar smēķēšanas atmešanu
nolūkā maksimāli palielināt ieguvumus veselības
jomā. Tiesību
aktu zāļu jomā attiecināšana uz visiem NCP ir stingrākā no visām pieejām, taču šis
risinājums tika noraidīts tā nesamērīguma
dēļ. c)
smēķēšanai
paredzēti augu izcelsmes izstrādājumi Vēlamais
risinājums ir smēķēšanai paredzētu augu izcelsmes
izstrādājumu reglamentēšana atbilstoši TID (prasības
attiecībā uz marķējumu) Tas palīdzētu nodrošināt viendabīgāku
attīstību ES līmenī, kas vienkāršotu preču
brīvu apriti, kā arī izveidot kopīgu drošības
tīklu patērētājiem un pievērsties
izstrādājumu maldinošajām īpašībām. Smēķēšanai
paredzētu augu izcelsmes izstrādājumu pakāpeniska
aizliegšana būtu veselībai vislabvēlīgākais
risinājums, taču tas negatīvi ietekmētu iesaistītos
ekonomikas dalībniekus. Šis
risinājums tika noraidīts galvenokārt tāpēc, ka tas
nebūtu samērīgs, ņemot vērā to, ka
lielākās bažas rada nepareizais priekšstats par attiecīgo
izstrādājumu nelabvēlīgo ietekmi uz veselību. Turklāt augu izcelsmes
izstrādājumiem nepiemīt tādas pašas atkarību
izraisošas īpašības kā parastajām cigaretēm vai citiem
nikotīnu saturošiem izstrādājumiem.
7.2.
Iepakojums un marķējums
Prasība izvietot
lielākus un obligātus ilustratīvus brīdinājumus
uz abām tabakas izstrādājumu iepakojumu pusēm radītu
saskaņotību jomā, kurā šobrīd nav vienota
regulējuma (ilustratīvus brīdinājumus jau izmanto
astoņas dalībvalstis, un vēl divas tos ieviesīs 2013. gadā),
atbilstoši starptautiskajām saistībām (PKTK) un sekmētu
pārrobežu tirdzniecību. Ja
tiktu pieņemti ES mēroga pasākumi, nozarei rastos mazākas
izmaksas nekā šobrīd, kad tai nākas pastāvīgi
pielāgoties daudzām dažādām juridiskām
sistēmām. No veselības
aizsardzības viedokļa prasība izmantot lielākus un
obligātus ilustratīvus brīdinājumus uzlabotu
informētību par tabakas izstrādājumu patēriņa
nelabvēlīgo ietekmi uz veselību visās ES
dalībvalstīs (šobrīd patērētāji
dalībvalstīs, kurās brīdinājumi par ietekmi uz
veselību pastāv attēla un teksta veidā, ir labāk
informēti nekā patērētāji valstīs, kurās
tiek izmantoti tikai brīdinājumi teksta veidā), motivētu
mainīt ieradumus un novērstu smēķēšanas sākšanu,
jo īpaši jauniešu vidū. Vēlamais
risinājums ir papildus lielāku un obligātu ilustratīvu
brīdinājumu ieviešanai aizliegt reklāmas un maldinošu elementu
izmantošanu. Tas vēl vairāk uzlabotu
iekšējā tirgus darbību un radītu mazākas izmaksas
nekā vairākkārtēju izmaiņu veikšana valstu
līmenī. Šis risinājums arī stiprinātu
labvēlīgo ietekmi uz veselību, uzlabojot informētību
par izstrādājumu un par to, kā tas ietekmē veselību.
Tas arī palīdzētu atturēt cilvēkus, jo īpaši
jauniešus, no kļūšanas par smēķētājiem.
Dalībvalstīm būtu jāsaglabā tiesības ieviest
standartizētu iepakojumu, ciktāl tas ir saskaņā ar
konvenciju. Standartizēta
iepakojuma ieviešanai ES līmenī būtu
vēl lielāka ietekme uz iekšējo tirgu, un tādējādi
būtu iespējams vēl vairāk samazināt izmaksas, kas
nozarei rastos, nodrošinot saskaņotību. No veselības
aizsardzības viedokļa šim risinājumam būtu
vislabvēlīgākā ietekme. Tomēr, ņemot
vērā reālās pieredzes trūkumu ES, kā arī
neizšķirtos juridiskos strīdus un atsevišķu ieinteresēto
personu paustās bažas, šajā posmā piemērotāk šķiet
izvēlēties risinājumu, kurš paredz mazāk stingrus
pasākumus, un ziņot par šo jautājumu 5 gadus pēc
transponēšanas, lai novērtētu situāciju.
7.3.
Ziņošana un
sastāvdaļu reglamentēšana
Ieviešot obligāto
ziņošanu saskaņotā elektroniskā formātā,
varētu nodrošināt vienlīdzīgus konkurences
apstākļus, atvieglot datu analizēšanu un pārraudzīšanu
un radīt nozarei zemākas izmaksas par tām, kas tai rodas
pašreizējā situācijā, kad dalībvalstīs
pastāv atšķirīgi ziņošanas formāti. Nosakot
dalībvalstīm pienākumu reglamentēt toksisko, atkarību
izraisošo un piesaistošo piedevu saturu tabakas izstrādājumos, dalībvalstīm netiktu sniegtas pietiekamas ievirzes un
pozitīvā ietekme uz iekšējo tirgu būtu tikai
daļēja. Šis pasākums
ieinteresētajiem ekonomikas dalībniekiem radītu juridisku
nenoteiktību, un izmaksas būtu tikai nedaudz zemākas par
izmaksām, kas tiem rodas šobrīd, kad nozarei nākas
pielāgoties dažādiem valsts līmeņa pasākumiem. Nav gaidāms, ka šis risinājums varētu būtiski
ietekmēt izvēli sākt smēķēt. Vēlamais
risinājums ir aizliegt tabakas izstrādājumus ar
raksturīgiem aromātiem un paaugstinātu toksicitāti vai
atkarību izraisošām īpašībām[8]. Tādējādi
varētu novērst valsts līmeņa noteikumu neviendabīgumu
un uzlabot pārrobežu tirdzniecību. Šī pieeja nodrošinātu arī zemākas izmaksas
salīdzinājumā ar tām, kas rodas pašreizējā
situācijā, kad valstu līmenī var būt gaidāmas
arvien vairāk dažādu izmaiņu. Šis risinājums neaizliedz visu piedevu izmantošanu, bet ir
vērsts uz izstrādājumiem, kuriem ir raksturīgi aromāti
(piem., vaniļas vai šokolādes), kā arī piedevām, kas
tiek saistītas ar enerģiju un vitalitāti (piem., kofeīns un
taurīns), vai piedevām, kas rada iespaidu, ka attiecīgajiem
izstrādājumiem ir labvēlīga ietekme uz veselību
(piem., vitamīni). Šis
risinājums skartu tikai nelielu skaitu izstrādājumu un tam
būtu minimāla ietekme uz tabakas audzētājiem, tostarp tiem,
kuri ir iesaistīti Bērlija un Austrumu tipa tabakas
audzēšanā, jo šis risinājums nereglamentē piedevas, kas ir
būtiskas tabakas izstrādājumu ražošanai. Šis risinājums palīdzētu atturēt jauniešus (kurus
piesaista aromatizēti izstrādājumi) no kļūšanas par
smēķētājiem. Testēšanas
grupas palīdzēs lēmumu pieņemšanas procesā. Šis risinājums pieļauj arī papildu
pasākumu veikšanu, ja atklājas jauni zinātniski fakti par
toksicitāti un atkarības izraisīšanu. Risinājums,
kas paredz visstingrāko pasākumu ieviešanu, būtu visu to
piedevu aizliegšana, kas nav būtiskas ražošanas procesā[9]. Šī pieeja uzlabotu iekšējo tirgu
un – līdzīgi kā risinājums, kas paredz aizliegt
izstrādājumus ar raksturīgu aromātu,– varētu
sekmēt apjomradītu ietaupījumu rašanos. Tomēr attiecīgie pasākumi paredzētu aizliegt
lielāko daļu piedevu, tostarp arī tādas, kas tiek
izmantotas mazākā apjomā un nepiešķir
izstrādājumiem specifisku garšu. Tādējādi šis risinājums ietekmētu gandrīz
visus tirgū esošos izstrādājumus, jo tos nāktos
pārveidot vai pat izņemt no tirgus. Īpaši tas varētu ietekmēt Bērlija un Austrumu tipa
tabakas audzētājus, jo tabakas izstrādājumi, kuru
ražošanā izmanto minētās tabakas varietātes, satur
vairāk piedevu. No
veselības aizsardzības viedokļa šis risinājums
pastiprinātu ietekmi uz patēriņu/izplatību, taču ne
tādā mērā, lai attaisnotos papildu izmaksas.
7.4.
Pārrobežu
tālpārdošana
Vēlamais
risinājums ir reglamentēt pārrobežu tālpārdošanu,
paredzot ziņošanas pienākumus un vecuma verifikācijas
mehānismus. Ir
sagaidāms, ka šis risinājums nodrošinās labāku
atbilstību TID un uzlabos likumīgās darbībās
iesaistītu mazumtirgotāju stāvokli, vienlaikus joprojām
atļaujot tādu izstrādājumu tirdzniecību, kas nav
pieejami visās dalībvalstīs. Paredzams, ka vecuma verifikācija un augstākas cenas
(likumīga tirdzniecība) pozitīvi ietekmēs
izplatību/patēriņu. Sistēmas
izveide valstu pārvaldes iestādēm radītu nelielas papildu
izmaksas, kuras tomēr ir uzskatāmas par samērīgām,
ņemot vērā pozitīvo ietekmi uz likumīgās
tirdzniecības apjomu un samazināto patēriņu. Izmaksas lielā mērā atsver
uzlabotās izpildes iespējas. Pārrobežu
tālpārdošanas aizliegums būtu veids,
kā novērst pašreizējās nepilnības un
palīdzēt tradicionālajiem mazumtirgotājiem veikt to
likumīgo darbību. Tas
arī palīdzētu dalībvalstīm, kuras pieņēmušas
stingrākus noteikumus, šos noteikumus ieviest un pastiprinātu TID
ietekmi, novēršot direktīvai neatbilstošu izstrādājumu
iegādi. No otras puses, šis
risinājums pilnībā likvidētu vienu no tirdzniecības
kanāliem. Tā kā
labāku atbilstību TID var panākt ar alternatīvu, mazāk
stingru pieeju, pilnīgs pārrobežu tālpārdošanas aizliegums
netika uzskatīts par nepieciešamu.
7.5.
Izsekojamība un drošības
elementi
ES mēroga
izsekošanas un identificēšanas sistēma
nodrošinātu vienotu pieeju, tādējādi radot ievērojami
mazākas izmaksas nozarei un nodrošinot vienlīdzīgus konkurences
apstākļus visiem iekšējā tirgus dalībniekiem. Tā arī pastiprinātu TID ietekmi
(brīdinājumi par ietekmi uz veselību un noteikumi par
sastāvdaļām), samazinot nelikumīgu un noteikumiem
neatbilstošu izstrādājumu pieejamību. Ņemot vērā to, ka liela tirgus daļa jau ir
uzņēmusies līgumsaistības attiecībā uz
izsekošanas un identificēšanas sistēmas ieviešanu, ir gaidāms,
ka izmaksas, kas nozarei radīsies, nodrošinot atbilstību, būs
samērīgas arī tad, ja par datu glabāšanu tiktu
noslēgts ārpakalpojumu līgums ar neatkarīgu trešo personu. Ir gaidāms, ka šis pasākums uzlabos
informētību un samazinās lētu, nelikumīgu FMC
un RYO pieejamību, tādējādi sekmējot
patēriņa samazināšanos. Izsekošanas un identificēšanas sistēma, kas
iestādēm nodrošina piekļuvi neatkarīgās trešās
personas datu glabātuvei, palīdzēs iestādēm (tostarp
Komisijai) sistemātiski pārraudzīt tabakas
izstrādājumu pārvietošanos pa piegādes ķēdi no to
ražošanas vietas uz paredzēto mazumtirdzniecības tirgu
(“izsekošana”). Vēlamais
risinājums ir ES mēroga izsekošanas un identificēšanas
sistēma, kas papildināta ar drošības elementiem. Šis risinājums palielinātu TID ietekmi,
uzlabotu tirgus uzraudzību un nodrošinātu patērētājiem
iespēju pārliecināties par izstrādājumu īstumu. Šī pieeja ir vērsta uz atsevišķu
ieinteresēto personu (nepamatotām) bažām par to, ka TID
pārskatīšana palielinātu nelikumīgas tirdzniecības
apmēru.
7.6.
Vispārīgi secinājumi
par ietekmi
7.6.1.
Vēlamo risinājumu pārskats
Ņemot
vērā iepriekšējā sadaļā izklāstītos
secinājumus, tabulā turpmāk ir sniegts pārskats par
politikas risinājumiem, kā arī pamatota vēlamo
risinājumu (kas iezīmēti pelēkā krāsā)
izvēle. Politikas joma/risinājumi || 1 || 2 || 3 || 4 || Pamatojums 1a. STP || Atcelt orālai lietošanai paredzētās tabakas aizliegumu un paredzēt stingrākus noteikumus attiecībā uz visu STP marķējumu un sastāvdaļām || Saglabāt orālai lietošanai paredzētās tabakas aizliegumu, noteikt ziņošanas pienākumu visiem jaunieviestajiem tabakas izstrādājumiem un paredzēt stingrākus noteikumus attiecībā uz visu STP marķējumu un sastāvdaļām || Saglabāt orālai lietošanai paredzētās tabakas aizliegumu, atļaut citu STP tirdzniecību tikai tajās teritorijās, kur to lietošana ir tradicionāla, un paredzēt stingrākus noteikumus attiecībā uz visu STP marķējumu un sastāvdaļām || Aizliegt visus STP, izņemot orālai lietošanai paredzēto tabaku Zviedrijā. Zviedrijā paredzēt stingrākus noteikumus attiecībā uz orālai lietošanai paredzētas tabakas marķējumu un sastāvdaļām. || - saskaņoti noteikumi attiecībā uz visu STP marķējumu un sastāvdaļām, - vienlīdzīgāki konkurences apstākļi, - samērīgi pasākumi, lai novērstu tādu jaunu izstrādājumu ieviešanu un/vai patēriņa palielināšanos iekšējā tirgū, kas izraisa atkarību un ir kaitīgi veselībai, - visu STP radītais kaitējums veselībai, - nav pierādījumu par to, ka STP sekmē smēķēšanas atmešanu vai rada jaunu tabakas izstrādājumu lietotāju piesaistīšanas vai divējāda lietojuma risku, - šķēršļi tirgus attīstībai (sastāvdaļas un vide bez tabakas dūmiem), - kompromiss: ietekme uz MVU ir attaisnojama, ņemot vērā veselības apdraudējumu, kas saistīts ar izstrādājumu izstrādi, tirdzniecību un jaunu lietotāju grupu piesaisti, 3. un 4. risinājumam būtu pozitīvāka ietekme uz veselību, taču, nosakot izmaksu un ieguvumu attiecību, 2. risinājums tika atzīts par samērīgāku. 1b. NCP || Uz NCP attiecināt TID noteiktās prasības par marķējumu un sastāvdaļām || Izveidot NCP jaunu atļauju piešķiršanas sistēmu || Uz NCP, kuros esošais nikotīna saturs pārsniedz noteiktu nikotīna robežvērtību, attiecināt tiesību aktus zāļu jomā un uz pārējiem NCP –prasības par marķējumu || Uz visiem NCP attiecināt tiesību aktus zāļu jomā || - skaidrs un labi izstrādāts riska un ieguvumu analīzes tiesiskais regulējums, kas atvieglo atļautu izstrādājumu brīvu apriti atbilstoši to būtībai, - savstarpējas atzīšanas iespējamība iekšējā tirgū, - vienāda attieksme pret NCP un NRT līdzekļiem, - saskaņota pieeja, konsolidācijas tendence dalībvalstīs, - obligātie drošības standarti, - ar smēķēšanas atmešanu saistītās iespējas. Kompromiss: papildu administratīvais slogs ir attaisnojams ar to, ka tiek veidots saskaņots drošības tīkls, kas varētu samazināt smēķēšanas izplatību. Politikas joma/risinājumi || 1 || 2 || Pamatojums 1c. Smēķēšanai paredzēti augu izcelsmes izstrādājumi || Uz visiem smēķēšanai paredzētajiem augu izcelsmes izstrādājumiem attiecināt TID prasības par marķējumu || Pakāpeniski aizliegt smēķēšanai paredzētu augu izcelsmes izstrādājumu tirdzniecību || - atvieglo izstrādājumu brīvu apriti, - kliedē pašreizējo maldīgo priekšstatu par ietekmi uz veselību, - kompromiss: kliedē maldīgo priekšstatu, vienlaikus samazinot atbilstības nodrošināšanas izmaksas. Politikas joma/risinājumi || 1 || 2 || 3 || Pamatojums 2. Iepakojums un marķējums || Obligāti palielināti brīdinājumi attēla veidā || Obligāti brīdinājumi attēla veidā (1. risinājums) un atsevišķu iepakojuma un FMC izskata aspektu saskaņošana, kā arī aizliegums izmantot reklāmas un maldinošus elementus || 2. risinājums un standartizēts iepakojums || - tiek novērstas neatbilstības iekšējā tirgū un atvieglota izstrādājumu brīva aprite, - uzlabota informētība un maldīgu priekšstatu kliedēšana, - saskaņā ar PKTK saistībām, - samērība: galvenā uzmanība pievērsta smēķēšanas sākšanai un izstrādājumiem, kas piesaista jauniešus, - ņem vērā ieinteresēto ekonomikas dalībnieku bažas (piem., standartizēts iepakojums/iejaukšanās preču zīmju izmantošanā), - netraucē turpmākai zinātniskajai attīstībai un starptautiskajām norisēm, ļauj dalībvalstīm ieviest standartizētu iepakojumu, lai nodrošinātu atbilstību PKTK pamatnostādnēm, ciktāl tas ir saskaņā ar Līgumu, - kompromiss: 3. risinājums ir iedarbīgāks no veselības aizsardzības viedokļa, taču pirms tā ieviešanas ir lietderīgi iegūt reālu pieredzi. 3. Sastāvdaļas || Vienots ziņošanas formāts pēc brīvprātības principa. Aizliegums tabakas izstrādājumos izmantot toksiskas, atkarību izraisošas un piesaistošas piedevas. || Obligāta ziņošana vienotā formātā. Tādu izstrādājumu aizliegums, kuriem ir raksturīgs aromāts un kuriem piemīt paaugstināts toksicitāte un spēja izraisīt atkarību. || Obligāta ziņošana vienotā formātā. Visu to piedevu aizliegums, kas nav būtiskas ražošanas procesā. || - tiek novērstas neatbilstības iekšējā tirgū un atvieglota izstrādājumu brīva aprite, - tiek samazināts administratīvais slogs (ziņošana), - saskaņā ar PKTK pienākumiem/saistībām, - samērība: galvenā uzmanība pievērsta smēķēšanas sākšanai un izstrādājumiem, kas piesaista jauniešus, - ir ņemtas vērā ieinteresēto personu, tostarp tabakas audzētāju, bažas (netiek diskriminēti Bērlija un/vai Austrumu tipa tabakas audzētāji). Kompromiss: galvenā uzmanība pievērsta smēķēšanas sākšanai, vienlaikus samazinot izmaksas ieinteresētajiem ekonomikas dalībniekiem. No veselības aizsardzības viedokļa efektīvāks būtu 3. risinājums. Politikas joma/risinājumi || 1 || 2 || Pamatojums 4. Pārrobežu tālpārdošana || Ziņošana un vecuma verifikācijas sistēma || Tabakas izstrādājumu pārrobežu tālpārdošanas aizliegšana || - nodrošina, ka tiek ievēroti TID paredzētie drošības pasākumi, - vienkāršo juridisko darbību (mazumtirdzniecību), jo ekonomiskā ietekme uz likumīgo darbību ir neliela. Kompromiss: no veselības aizsardzības viedokļa efektīvāks būtu 2. risinājums, taču nozarei rastos lielākas izmaksas. 5. Izsekojamība un drošības elementi || ES mēroga izsekošanas un identificēšanas sistēma || Izsekošanas un identificēšanas sistēma, kas papildināta ar drošības elementiem || - nodrošina, ka tiek ievēroti TID paredzētie drošības pasākumi, - vienlīdzīgi konkurences apstākļi (maza un liela nozare), - izmaksas kompensē ietaupījumi, kas rodas pēc pāriešanas no nelikumīgas tirdzniecības uz likumīgu, - reaģē uz ieinteresēto ekonomikas dalībnieku bažām par nelikumīgu tirdzniecību. Kompromiss: nozares izmaksas atsver ieguvumi no samazinātā nelikumīgās tirdzniecības apmēra. Vēlamo risinājumu apvienojums ir uzskatāms par lietderīgu,
jo tas palīdzēs sasniegt TID pārskatīšanas
vispārējo mērķi, proti, garantēt iekšējā
tirgus pienācīgu darbību, vienlaikus nodrošinot augstu
sabiedrības veselības aizsardzības līmeni. Attiecībā uz iekšējo tirgu
visi risinājumi:
atvieglo
preču brīvu apriti iekšējā tirgū, novēršot
esošas vai paredzamas nesakritības valstu tiesību aktos, un/vai
pašreizējā
TID paredzēto saskaņotības līmeni pielāgo jaunam
līmenim, kurā ņemta vērā zinātnes
attīstība vai starptautiskie pienākumi/saistības,
un/vai
nodrošina, lai
TID paredzētie drošības pasākumi netiktu apieti, tirgojot
nelikumīgus tabakas izstrādājumus vai veicot pārrobežu
tirdzniecību, kas nav saskaņā ar šiem drošības
pasākumiem.
Attiecībā
uz veselību iecerētā pārskatīšana ir
vērsta uz to, lai atturētu jauniešus no kļūšanas par
smēķētājiem, kā arī uz to, lai pieaugušie
patērētāji varētu pieņemt apzinātus lēmumus,
pamatojoties uz pieejamo informāciju. Pārskatīšana arī ļautu
smēķētājiem gūt labumu no TID paredzētajiem
aizsardzības pasākumiem. Vēlamo
risinājumu kombinācija ir rentabla, jo ir gaidāms, ka šie
risinājumi sabiedrībai radīs vispārēju
sociālekonomisku labumu. Ir
paredzams, ka, īstenojot vēlamos risinājumus,
ieinteresētajiem ekonomikas dalībniekiem radīsies zemākas
tiešās (ar atbilstības nodrošināšanu saistītās)
izmaksas, tomēr tās izlīdzināsies, jo, samazinoties
patēriņam, tiks zaudēta daļa ieņēmumu. Minētie
risinājumi veido saskaņotu pieeju, kas saskan ar
starptautiskajām saistībām, pamattiesībām un
vērtībām, kā arī ar ES vispārējo
mērķi veicināt tās iedzīvotāju
labklājību (LES 3. pants).
7.6.2.
Vispārējā ietekme
Ir sagaidāms,
ka ieviešot vēlamo politikas risinājumu kombināciju, piecu gadu
laikā patēriņa samazinājums būs apmēram 2 %
no FMC un RYO bāzes vērtības.
Šis samazinājums atbilst 2,4 miljoniem
smēķētāju ES. Ir sagaidāms,
ka vēlamo risinājumu ieviešanas (tiešās izmaksas) ietekme uz ieinteresētajiem
ekonomikas dalībniekiem būs pozitīvāka nekā
pamatscenārija gadījumā. No otras puses, netiešā ietekme, ko radīs gaidāmā
patēriņa samazināšanās, būs tāda, ka FMC
un RYO ražotāju peļņa laika gaitā samazināsies
par apmēram 376 miljoniem euro. Tiešo izmaksu ziņā šī negatīvā ietekme uz FMC
un RYO ražotājiem varētu pārsniegt ieguvumus no
samazinātajām izmaksām. Tomēr ir gaidāms, ka nauda, kas netiks iztērēta
tabakai, tiks iztērēta citos sektoros, kas tādējādi
gūs ekonomisku labumu no palielinātajiem izdevumiem. Aplēses nodarbinātības
jomā liecina, ka tabakas ražošanas jomā zaudētās darba
vietas tiks kompensētas ar darba vietām citos sektoros un ka šo
pasākumu radītais kopējais neto ieguvums
nodarbinātības jomā varētu būt apmēram 2200 darba
vietas. Formulējot vēlamos
risinājumus, rūpīgi tika izvērtēta iespējamā
ietekme uz nodarbinātību reģionu līmenī, kā
arī ņemta vērā MVU un mikrouzņēmumu
īpašā situācija. Valdību galvenais ieguvums pēc
tabakas izstrādājumu patēriņa/izplatības
samazināšanās ir sabiedrības veselības uzlabošanās,
kas ir nenoliedzama vērtība. Gaidāmie sociālekonomiskie ieguvumi (veselības
aprūpes izmaksu samazināšanās, mazāks produktivitātes
zudums un naudas izteiksmē izteiktie saglabātie dzīves gadi) pat
pēc samazināto nodokļu ieņēmumu atņemšanas ES
gadā veido apmēram 9,4 miljardus euro. Tabulā turpmāk atainots kopējo neto izmaksu un ieguvumu
sadalījums. No otras puses,
sociālā diskontēšana ļauj salīdzināt ieguvumus un
izmaksas, kas rodas dažādos laikposmos, pamatojoties uz to, cik lielā
mērā sabiedrība piekrīt šādiem kompromisiem[10]. Tam ir īpaša nozīme saistībā
ar tabakas kontroli, jo daži no gaidāmajiem ieguvumiem kļūs
uzskatāmi tikai laika gaitā, savukārt cita veida ietekme (piem.,
uz nodokļu ieņēmumiem) materializēsies agrāk. Saskaņā ar ticamāko scenāriju
(t. i., nodokļu ieņēmumu samazinājums, kā
arī veselības aprūpes izmaksu un darba kavējumu radītu
izmaksu samazināšanās materializēsies 5 gadu laikā,
savukārt ieguvumi no samazinātā priekšlaicīgu nāves
gadījumu skaita kļūs uzskatāmi vidēji pēc 25 gadiem),
tabakas patēriņam samazinoties par 2 %, ikgadējais neto
ieguvums būs 4 miljardi euro. 1. attēls. Kopējās neto izmaksas
un ieguvumi (miljonos euro)
|| Tabakas izstrādājumu patēriņa procentuālais samazinājums 1 % || 2 % || 3 % || 4 % || 5 % Akcīzes nodokļa ieņēmumu samazinājums[11] || 794 || 1588 || 2382 || 3176 || 3970 Veselības aprūpes izdevumu samazinājums || 253 || 506 || 759 || 1012 || 1265 Produktivitātes zuduma samazinājums || 83 || 165 || 248 || 331 || 413 - agrīnas pensionēšanās/nāves gadījumi || 61 || 122 || 183 || 244 || 305 - darba kavējumi || 22 || 43 || 65 || 87 || 108 Priekšlaicīgas nāves radīto izmaksu samazināšanās || 5167 || 10 334 || 15 501 || 20 669 || 25 836 Kopējais neto ieguvums || 4709 || 9417 || 14 126 || 18 836 || 23 544 Samazinātās vērtības || 2016 || 4032 || 6048 || 8064 || 10 080
8.
PĀRRAUDZĪBA
UN NOVĒRTĒŠANA
Pārskatītās
TID rezultatīva īstenošana tiks nodrošināta, veicot šādus
pasākumus: ·
Komisijas un dalībvalstu sanāksmes, kuras
būs veltītas ar transponēšanu saistītiem jautājumiem, ·
īstenošanas plāna izstrāde, ·
vairāku priekšlikuma mērķa
sasniegšanai būtisku rādītāju pārraudzība, ·
dalībvalstu tīkls ar
pārskatītās TID īstenošanu saistītu jautāju
apspriešanai, ·
Komisijas ziņojums par direktīvas
īstenošanu (piecus gadus pēc transponēšanas). [1] OV L 194, 18.7.2001., 26.–35. lpp. [2] http://ec.europa.eu/atwork/programmes/docs/cwp2012_annex_lv.pdf. [3] Bez atjaunināšanas dalībvalstis
nevar, piemēram, izvietot lielākus brīdinājumus par ietekmi
uz veselību, mainīt to atrašanās vietu uz iepakojuma vai
aizstāt norādes par darvas, nikotīna un oglekļa
monoksīda saturu. [4] Piemēram, ilustratīvus brīdinājumus
par ietekmi uz veselību šobrīd ir ieviesušas astoņas
dalībvalstis, un noteikumi par sastāvdaļām
dažādās dalībvalstīs atšķiras. [5] Piemēram, pasākumi
saistībā ar pārrobežu tālpārdošanu un
izsekojamību sekmēs likumīgu darbību un līdz ar to
novērsīs tādu tabakas izstrādājumu pārdošanu, kas
neatbilst TID noteikumiem (piem., attiecībā uz
brīdinājumiem par ietekmi uz veselību un
sastāvdaļām). [6] Eurobarometer
speciālizlaidums 385 (2012): http://ec.europa.eu/health/eurobarometers/index_en.htm. 70 % personu, kas sāk
smēķēt, ir jaunākas par 18 gadiem. [7] Direktīvas 2008/118 par akcīzes
nodokļa piemērošanas vispārēju režīmu 36. pantā
ir noteikts, ka pārrobežu pārdošanas gadījumā akcīzes
nodoklis jāmaksā galamērķa valstī. Tomēr no patērētāja
viedokļa pārrobežu pirkumi galvenokārt attaisnojas, ja
patērētājs var izvairīties no augstāka akcīzes
nodokļa maksāšanas galamērķa valstī. [8] Šis risinājums sakrīt ar ASV
īstenoto pieeju. [9] Šis risinājums sakrīt ar
Kanādas un Brazīlijas īstenoto pieeju. [10] Ar sociālās diskontēšanas
palīdzību var salīdzināt dažādos laikposmos radušos
ieguvumus un izmaksas, izsakot to vērtības attiecībā pret
pašreizējām vērtībām un pamatojoties uz to, cik
lielā mērā sabiedrība piekrīt šādiem
kompromisiem. [11] Neatkarīgi no pasākumiem, kas veikti
pret nelikumīgu tirdzniecību un iespējamu nodokļa likmes
paaugstināšanu.