This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52011XC1114(01)
Communication from the Commission to the European Parliament, the Council and the Court of Auditors — Annual accounts of the European Union — Financial year 2010
Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Revīzijas Palātai – Eiropas Savienības gada pārskati – 2010. finanšu gads
Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Revīzijas Palātai – Eiropas Savienības gada pārskati – 2010. finanšu gads
OV C 332, 14.11.2011, p. 1–133
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
14.11.2011 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 332/1 |
KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI UN REVĪZIJAS PALĀTAI
EIROPAS SAVIENĪBAS GADA PĀRSKATI – 2010. FINANŠU GADS
2011/C 332/01
SATURS
Konsolidēto pārskatu piezīme
I DAĻA: |
Eiropas savienības konsolidētie finanšu pārskati un paskaidrojumi |
Bilance
Saimnieciskā rezultāta pārskats
Naudas plūsmas tabula
Pārskats par neto aktīvu pārmaiņām
Finanšu pārskatu paskaidrojumi
II DAĻA: |
Konsolidētie pārskati par eiropas savienības budžeta izpildi un paskaidrojumi |
Pārskati par budžeta izpildi
Paskaidrojumi attiecībā uz pārskatiem par budžeta izpildi
KONSOLIDĒTO PĀRSKATU PIEZĪME
Eiropas Savienības 2010. gada konsolidētie pārskati sagatavoti, pamatojoties uz iestāžu un struktūru sniegto informāciju atbilstoši 129. panta 2. punktam Finanšu regulā, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam. Ar šo paziņoju, ka tie sagatavoti atbilstoši Finanšu regulas VII sadaļas prasībām un saskaņā ar finanšu pārskatu paskaidrojumos izklāstītajiem grāmatvedības principiem, noteikumiem un metodēm.
Esmu saņēmis visu informāciju, kas nepieciešama, lai sagatavotu pārskatus, kuros atspoguļoti Eiropas Savienības aktīvi un saistības, kā arī budžeta izpilde, no minēto iestāžu un struktūru grāmatvežiem, kas apliecinājuši informācijas ticamību.
Ar šo apliecinu, ka, pamatojoties uz šo informāciju un pārbaudēm, kuras uzskatīju par nepieciešamām, lai apstiprinātu Eiropas Komisijas pārskatus, man ir pietiekama pārliecība, ka pārskati visos būtiskajos aspektos sniedz patiesu un skaidru priekšstatu par Eiropas Savienības finanšu stāvokli.
Philippe TAVERNE
Komisijas grāmatvedis
I DAĻA
Eiropas savienības konsolidētie finanšu pārskatiun paskaidrojumi
SATURS
Bilance
Saimnieciskā rezultāta pārskats
Naudas plūsmas tabula
Pārskats par neto aktīvu pārmaiņām
Finanšu pārskatu paskaidrojumi:
1. |
Nozīmīga grāmatvedības politika |
2. |
Bilances paskaidrojumi |
3. |
Saimnieciskā rezultāta pārskata paskaidrojumi |
4. |
Naudas plūsmas tabulas paskaidrojumi |
5. |
Iespējamie aktīvi un iespējamās saistības, kā arī citas informācijas atklāšana |
6. |
Finanšu korekcijas un atgūšana |
7. |
Finanšu riska pārvaldība |
8. |
Informācijas atklāšana par saistītām pusēm |
9. |
Notikumi pēc bilances datuma |
10. |
Konsolidētās iestādes |
11. |
Nekonsolidētās iestādes |
BILANCE
Miljonos EUR |
|||
|
Paskaidrojums |
31.12.2010. |
31.12.2009. (pārveidots) |
ILGTERMIŅA AKTĪVI |
|||
Nemateriālie aktīvi |
2.1. |
108 |
72 |
Pamatlīdzekļi |
2.2. |
4 813 |
4 859 |
Ilgtermiņa ieguldījumi |
2.3. |
2 555 |
2 379 |
Aizdevumi |
2.4. |
11 640 |
10 764 |
Ilgtermiņa priekšfinansējums |
2.5. |
44 118 |
41 544 |
Ilgtermiņa debitoru parādi |
2.6. |
40 |
55 |
|
|
63 274 |
59 673 |
APGROZĀMIE LĪDZEKĻI |
|||
Krājumi |
2.7. |
91 |
77 |
Īstermiņa ieguldījumi |
2.8. |
2 331 |
1 791 |
Īsgtermiņa priekšfinansējums |
2.9. |
10 078 |
9 436 |
Īstermiņa debitoru parādi |
2.10. |
13 501 |
8 958 |
Nauda un tās ekvivalenti |
2.11. |
22 063 |
23 372 |
|
|
48 064 |
43 634 |
AKTĪVI KOPĀ |
|
111 338 |
103 307 |
ILGTERMIŅA SAISTĪBAS |
|||
Pabalsti darbiniekiem |
2.12. |
(37 172) |
(37 242) |
Ilgtermiņa uzkrājumi |
2.13. |
(1 317) |
(1 469) |
Ilgtermiņa finanšu saistības |
2.14. |
(11 445) |
(10 559) |
Citas ilgtermiņa saistības |
2.15. |
(2 104) |
(2 178) |
|
|
(52 038) |
(51 448) |
ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS |
|||
Īstermiņa uzkrājumi |
2.16. |
(214) |
(213) |
Īstermiņa finanšu saistības |
2.17. |
(2 004) |
(40) |
Kreditoru parādi |
2.18. |
(84 529) |
(93 884) |
|
|
(86 747) |
(94 137) |
KOPĀ SAISTĪBAS |
|
(138 785) |
(145 585) |
NETO AKTĪVI |
|
(27 447) |
(42 278) |
Rezerves |
2.19. |
3 484 |
3 323 |
No dalībvalstīm pieprasāmās summas (1) |
2.20. |
(30 931) |
(45 601) |
NETO AKTĪVI |
|
(27 447) |
(42 278) |
Skatīt 2.5.2., 2.9.2., 2.10.3. un 3.4.1.paskaidrojumu sīkākai informācijai par dažu 2009. gada skaitļu pārveidošanu. |
SAIMNIECISKĀ REZULTĀTA PĀRSKATS
Miljonos EUR |
|||
|
Paskaidrojums |
2010. |
2009. (pārveidots) |
PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI |
|||
Pašu resursi un ieņēmumi no iemaksām |
3.1. |
122 328 |
110 537 |
Citi pamatdarbības ieņēmumi |
3.2. |
8 188 |
7 532 |
|
|
130 516 |
118 069 |
PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI |
|||
Administratīvie izdevumi |
3.3. |
(8 614) |
(8 133) |
Pamatdarbības izdevumi |
3.4. |
(103 764) |
(102 504) |
|
|
(112 378) |
(110 637) |
PĀRPALIKUMS NO PAMATDARBĪBAS |
|
18 138 |
7 432 |
Finanšu ieņēmumi |
3.5. |
1 178 |
835 |
Finanšu izdevumi |
3.6. |
(661) |
(594) |
Darbinieku pabalstu saistību pārmaiņas |
2.12. |
(1 003) |
(683) |
Kopuzņēmumu un asociēto iestāžu tīrā deficīta daļa |
3.7. |
(420) |
(103) |
GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS |
|
17 232 |
6 887 |
Skatīt 2.5.2., 2.9.2., 2.10.3. un 3.4.1.paskaidrojumu sīkākai informācijai par dažu 2009. gada skaitļu pārveidošanu. |
NAUDAS PLŪSMAS TABULA
Miljonos EUR |
|||
|
Paskaidrojums |
2010. |
2009. (pārveidots) |
Gada saimnieciskās darbības rezultāts |
|
17 232 |
6 887 |
Pamatdarbība |
4.2. |
|
|
Amortizācija |
|
28 |
22 |
Nolietojums |
|
358 |
448 |
Zaudējumi no ieguldījumu vērtības samazināšanās (to apvērse) |
|
0 |
(17) |
Aizdevumu (palielinājums)/samazinājums |
|
(876) |
(7 199) |
Ilgtermiņa priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums |
|
(2 574) |
(12 521) |
Ilgtermiņa debitoru parādu (palielinājums)/samazinājums |
|
15 |
(10) |
Krājumu (palielinājums)/samazinājums |
|
(14) |
7 |
Īstermiņa priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums |
|
(642) |
827 |
Īstermiņa debitoru parādu (palielinājums)/samazinājums |
|
(4 543) |
2 962 |
Ilgtermiņa uzkrājumu palielinājums/(samazinājums) |
|
(152) |
128 |
Ilgtermiņa finanšu saistību palielinājums/(samazinājums) |
|
886 |
7 210 |
Pārējo ilgtermiņa saistību palielinājums/(samazinājums) |
|
(74) |
(48) |
Īstermiņa uzkrājumu palielinājums/(samazinājums) |
|
1 |
(134) |
Īstermiņa finanšu saistību palielinājums/(samazinājums) |
|
1 964 |
(79) |
Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums) |
|
(9 355) |
4 207 |
Iepriekšējā gada budžeta pārpalikums kā nenaudas ieņēmumi |
|
(2 254) |
(1 796) |
Citas nenaudas līdzekļu pārmaiņas |
|
(149) |
54 |
Darbinieku pabalstu saistību palielinājums/(samazinājums) |
|
(70) |
(313) |
Ieguldījumu darbības |
4.3. |
|
|
Nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu (palielinājums)/samazinājums |
|
(374) |
(464) |
Ilgtermiņa ieguldījumu (palielinājums)/samazinājums |
|
(176) |
(284) |
Īstermiņa ieguldījumu (palielinājums)/samazinājums |
|
(540) |
(239) |
NETO NAUDAS PLŪSMA |
|
(1 309) |
(352) |
Skaidras naudas un tās ekvivalentu neto pieaugums/(samazinājums) |
|
(1 309) |
(352) |
Nauda un tās ekvivalenti gada sākumā |
2.11. |
23 372 |
23 724 |
Nauda un tās ekvivalenti gada beigās |
2.11. |
22 063 |
23 372 |
Skatīt 2.5.2., 2.9.2., 2.10.3. un 3.4.1.paskaidrojumu sīkākai informācijai par dažu 2009. gada skaitļu pārveidošanu. |
PĀRSKATS PAR NETO AKTĪVU PĀRMAIŅĀM
Miljonos EUR |
|||||
|
Rezerves (A) |
No dalībvalstīm pieprasāmās summas (B) |
Neto aktīvi =(A)+(B) |
||
Patiesās vērtības rezerve |
Pārējās rezerves |
Uzkrātais pārpalikums/(deficīts) |
Gada saimnieciskais rezultāts |
||
ATLIKUMS 2008. GADA 31. DECEMBRĪ |
41 |
3 074 |
(63 225) |
12 686 |
(47 424) |
Garantiju fonda rezerves pārmaiņas |
|
196 |
(196) |
|
0 |
Patiesās vērtības pārmaiņas |
28 |
|
|
|
28 |
Citi (pārveidoti) |
|
(1) |
28 |
|
27 |
2008. gada saimnieciskā rezultāta sadalījums |
|
(15) |
12 701 |
(12 686) |
0 |
Dalībvalstīm kreditētais 2008. gada budžeta rezultāts |
|
|
(1 796) |
|
(1 796) |
Gada saimnieciskais rezultāts (pārveidots) |
|
|
|
6 887 |
6 887 |
ATLIKUMS 2009. GADA 31. DECEMBRĪ (pārveidots) |
69 |
3 254 |
(52 488) |
6 887 |
(42 278) |
Garantiju fonda rezerves pārmaiņas |
|
273 |
(273) |
|
0 |
Patiesās vērtības pārmaiņas |
(130) |
|
|
|
(130) |
Citi |
|
4 |
(21) |
|
(17) |
2009. gada saimnieciskā rezultāta sadalījums (pārveidots) |
|
14 |
6 873 |
(6 887) |
0 |
Dalībvalstīm kreditētais 2009. gada budžeta rezultāts |
|
|
(2 254) |
|
(2 254) |
Gada saimnieciskās darbības rezultāts |
|
|
|
17 232 |
17 232 |
ATLIKUMS 2010. GADA 31. DECEMBRĪ |
(61) |
3 545 |
(48 163) |
17 232 |
(27 447) |
FINANŠU PĀRSKATU PASKAIDROJUMI
SATURS
1. |
Nozīmīga grāmatvedības politika |
2. |
Bilances paskaidrojumi |
3. |
Saimnieciskā rezultāta pārskata paskaidrojumi |
4. |
Naudas plūsmas tabulas paskaidrojumi |
5. |
Iespējamie aktīvi un iespējamās saistības, kā arī citas informācijas atklāšana |
6. |
Finanšu korekcijas un atgūtie līdzekļi |
7. |
Finanšu riska pārvaldība |
8. |
Informācijas atklāšana par saistītām pusēm |
9. |
Notikumi pēc bilances datuma |
10. |
Konsolidētās iestādes |
11. |
Nekonsolidētās iestādes |
1. NOZĪMĪGA GRĀMATVEDĪBAS POLITIKA
1.1. JURIDISKAIS PAMATS UN GRĀMATVEDĪBAS NOTEIKUMI
Eiropas Savienības konsolidētie pārskati aptver Eiropas Savienības, Eiropas Atomenerģijas kopienas un (likvidējamās) Eiropas Ogļu un tērauda kopienas pārskatus. Šos pārskatus kārto saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (OV L 248, 2002. gada 16. septembris.) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam, un Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību minētajai Finanšu regulai.
Eiropas Savienība ir sagatavojusi savus 2010. gada konsolidētos finanšu pārskatus saskaņā ar Finanšu regulas 133. pantu, pamatojoties uz uzkrāšanas principa grāmatvedības noteikumiem, kas ir izstrādāti atbilstīgi starptautiskajiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem (SPSGS) vai vajadzības gadījumā – atbilstīgi starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem (SFPS). Šos Komisijas grāmatveža pieņemtos grāmatvedības noteikumus piemēro visās iestādēs un ES struktūrās, kas pakļautas konsolidācijai, lai ieviestu vienotu grāmatvedības, novērtēšanas un pārskatu sagatavošanas noteikumu kopumu, tādējādi saskaņojot finanšu pārskatu sagatavošanas un konsolidācijas procesu. Uzskaiti veic euro, pamatojoties uz kalendāro gadu.
1.2. GRĀMATVEDĪBAS PRINCIPI
Finanšu pārskatu mērķis ir sniegt plašam lietotāju lokam noderīgu informāciju par iestādes finanšu stāvokli, darbības rezultātiem un naudas plūsmām. Attiecībā uz ES kā publisko sektoru mērķi ir konkrētāki – sniegt informāciju, kas ir noderīga lēmumu pieņemšanā, un apliecināt iestādes atbildību par tai uzticētajiem līdzekļiem. Šis dokuments sagatavots, ņemot vērā minētos mērķus. Finanšu regulas 124. pantā ir noteikti grāmatvedības principi, kas jāpiemēro, sagatavojot finanšu pārskatus:
— |
darbības nepārtrauktības princips; |
— |
piesardzības princips; |
— |
grāmatvedības metožu konsekvences princips; |
— |
datu salīdzināmības princips; |
— |
būtiskuma princips; |
— |
saldo neaprēķināšanas princips; |
— |
atspoguļošanas pēc būtības princips; |
— |
uzkrāšanas princips. |
Šo konsolidēto finanšu pārskatu sagatavošana saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem un principiem prasa vadībai veikt aplēses, kuras ietekmē paziņotās naudas summas noteiktos konsolidētās bilances un konsolidētā saimnieciskā rezultāta pārskata posteņos, kā arī saistīto uzrādīto informāciju par iespējamajiem aktīviem un saistībām.
1.3. KONSOLIDĀCIJA
Konsolidācijas mērogs
Konsolidētajos ES finanšu pārskatos ir iekļautas visas nozīmīgākās kontrolētās iestādes (iestādes un aģentūras), asociētās iestādes un kopuzņēmumi, proti, 43 kontrolētās iestādes, pieci kopuzņēmumi un četras asociētās iestādes. Pilns konsolidēto iestāžu saraksts ir sniegts 10. paskaidrojumā. Salīdzinājumā ar 2009. gadu konsolidācijas procesā iekļautas vēl trīs kontrolētās struktūras (viena iestāde, divas aģentūras), viena asociētā iestāde un viens kopuzņēmums. Šādu papildinājumu ietekme uz konsolidētajiem finanšu pārskatiem nav būtiska.
Kontrolētās iestādes
Lēmums iekļaut iestādi konsolidācijā ir balstīts uz kontroles koncepciju. Kontrolētās iestādes ir visas tās iestādes, kurām Eiropas Savienība ir tieši vai netieši pilnvarota noteikt finanšu un darbības politikas virzienus, lai varētu gūt labumu no šo iestāžu darbības. Šādām pilnvarām jābūt īstenojamām. Kontrolētās iestādes ir pilnīgi konsolidētas. Konsolidācija sākas pirmajā dienā, kad pastāv kontrole, un beidzas, kad šāda kontrole vairs nepastāv.
Izplatītākie kontroles rādītāji Eiropas Savienībā ir šādi – struktūras izveide ar dibināšanas līgumu vai sekundārajiem tiesību aktiem, finansējums no vispārējā budžeta, balsstiesības vadības institūcijās, Eiropas Revīzijas palātas veikta revīzija un budžeta izpildes apstiprināšana Eiropas Parlamentā. Ir skaidrs, ka ir jāizvērtē iestādes līmenis, lai izlemtu, vai pietiek ar vienu vai visiem iepriekš minētajiem kritērijiem, lai noteiktu kontroli.
Saskaņā ar šo pieeju ES iestādes (izņemot ECB) un aģentūras (izņemot bijušā otrā pīlāra aģentūras) atrodas tikai un vienīgi ES kontrolē un attiecīgi uz tām attiecas konsolidācija. Turklāt likvidējamā Eiropas Ogļu un tērauda kopiena (EOTK) arī tiek uzskatīta par kontrolētu iestādi.
Ir izslēgti visi būtiskie savstarpējie darījumi un bilances starp ES kontrolētajām iestādēm, savukārt nerealizētā peļņa un zaudējumi saistībā ar savstarpējiem darījumiem nav būtiski un tāpēc nav izslēgti.
Kopuzņēmumi
Kopuzņēmums ir līgumiska vienošanās, saskaņā ar kuru Eiropas Savienība un viena vai vairākas personas ("uzņēmēji") apņemas veikt saimniecisku darbību, kas pakļauta kopīgai kontrolei. Kopīga kontrole ir darbības, kas ietver pakalpojuma potenciālu, kontroles tieša vai netieša ar līgumu noteikta savstarpēja dalīšana.
Līdzdalību kopuzņēmumos uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi, un sākotnēji to atzīst izmaksās. Eiropas Savienības daļa tās kopīgi kontrolēto iestāžu darbības rezultātos ir atzīta ES saimnieciskā rezultāta pārskatā, un tās rezervju izmaiņu daļa ir atzīta ES rezervēs. Kopuzņēmuma bilances vērtību ES pārskatos bilances datumā iegūst, pieskaitot sākotnējām izmaksām visas izmaiņas (turpmākās iemaksas, rezultātu daļu un rezervju izmaiņas, vērtības samazinājumus un dividendes).
Nerealizētā peļņa un zaudējumi no Eiropas Savienības un kopīgi kontrolēto iestāžu savstarpējiem darījumiem nav būtiski, un tāpēc tie nav izslēgti. Kopuzņēmumu grāmatvedības politika, ko piemēro līdzīgiem darījumiem un notikumiem līdzīgos apstākļos, var atšķirties no Eiropas Savienības pieņemtās politikas.
Asociētās iestādes
Asociētās iestādes ir tās iestādes, kuras Eiropas Savienība tieši vai netieši būtiski ietekmē, bet nekontrolē. Pieņem, ka pastāv būtiska ietekme, ja Eiropas Komisijai tieši vai netieši ir 20 % vai vairāk balsstiesību.
Ieguldījumi asociētajās iestādēs tiek uzskaitīti, izmantojot pašu kapitāla metodi, un sākotnēji tiek atzīti izmaksās. Eiropas Savienības daļa tās asociēto iestāžu darbības rezultātos ir atzīta ES saimnieciskā rezultāta pārskatā un tās rezervju izmaiņu daļa ir atzīta ES rezervēs. Asociētās iestādes bilances vērtību ES pārskatos bilances datumā iegūst, pieskaitot sākotnējām izmaksām visas izmaiņas (turpmākās iemaksas, rezultātu daļu un rezervju izmaiņas, vērtības samazinājumus un dividendes). No asociētās iestādes saņemtā peļņa samazina aktīva uzskaites vērtību. Nerealizētā peļņa un zaudējumi no Eiropas Savienības un tās asociēto iestāžu savstarpējiem darījumiem nav būtiski, un tāpēc tie nav izslēgti.
Asociēto iestāžu grāmatvedības politika, ko piemēro līdzīgiem darījumiem un notikumiem līdzīgos apstākļos, var atšķirties no Eiropas Savienības pieņemtās politikas. Ja Eiropas Savienībai pieder 20 % vai vairāk ieguldījumu kapitāla fondā, ES to necenšas būtiski ietekmēt. Tāpēc šādus fondus uzskata par pārdošanai pieejamiem finanšu instrumentiem, un pašu kapitāla metodi nepiemēro.
Nekonsolidētās iestādes, kuru naudas līdzekļus pārvalda Komisija
Eiropas Savienības darbinieku veselības apdrošināšanas shēmas, Eiropas Attīstības fonda un Dalībnieku garantiju fonda naudas līdzekļus pārvalda Komisija to vārdā, taču, tā kā šīs iestādes neatrodas Eiropas Savienības kontrolē, tās nav konsolidētas tās pārskatos (saistībā ar attiecīgajām naudas summām skatīt 11. paskaidrojumu).
1.4. SAGATAVOŠANAS PAMATS
1.4.1. Valūta un konvertācijas pamats
Darbības un pārskata valūta
Finanšu pārskatus sagatavo miljonos euro, kas ir Eiropas Savienības darbības un pārskata valūta.
Darījumi un atlikumi
Darījumus ārvalstu valūtā pārvērš euro atbilstoši valūtas kursam, kas ir spēkā darījuma veikšanas dienā. Peļņu un zaudējumus no ārvalstu valūtas darījumu norēķiniem un no ārvalstu valūtā izteiktu monetāro aktīvu un saistību pārrēķināšanas atbilstoši valūtas kursam gada beigās norāda saimnieciskā rezultāta pārskatā.
Dažādas pārrēķina metodes piemēro pamatlīdzekļiem un nemateriāliem aktīviem, kas saglabā savu vērtību euro, pēc to iegādes datumā spēkā esošā kursa.
Ārvalstu valūtā izteiktu monetāro aktīvu un saistību gada beigu atlikumus pārrēķina euro pēc 31. decembra kursa.
EURO kurss
Valūta |
31.12.2010. |
31.12.2009. |
BGN |
1,9558 |
1,9558 |
CZK |
25,0610 |
26,4730 |
DKK |
7,4535 |
7,4418 |
EEK |
15,6466 |
15,6466 |
GBP |
0,8607 |
0,8881 |
HUF |
277,9500 |
270,4200 |
LVL |
0,7094 |
0,7093 |
LTL |
3,4528 |
3,4528 |
PLN |
3,9750 |
4,1045 |
RON |
4,2620 |
4,2363 |
SEK |
8,9655 |
10,2520 |
CHF |
1,2504 |
1,4836 |
JPY |
108,6500 |
133,1600 |
USD |
1,3362 |
1,4406 |
Ārvalstu valūtā izteiktu un pārdošanai pieejamu monetāro vērtspapīru patiesās vērtības izmaiņas, kas saistītas ar valūtas pārrēķina starpību, norāda saimnieciskā rezultāta pārskatā. Pārrēķina starpību nemonetāriem finanšu aktīviem un saistībām, kas novērtēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, norāda saimnieciskā rezultāta pārskatā. Pārrēķina starpību nemonetāriem finanšu aktīviem, kas klasificēti kā pieejami pārdošanai, ietver patiesās vērtības rezervē.
1.4.2. Aplēšu izmantošana
Saskaņā ar SPSGS un vispārpieņemtajiem grāmatvedības principiem finanšu pārskatos noteikti ir ietvertas summas, kas balstītas uz vadības aplēsēm un pieņēmumiem, pamatojoties uz ticamāko pieejamo informāciju. Būtiskās aplēses ietver arī aplēses par darbinieku pabalstu saistībām, uzkrājumiem, finanšu risku attiecībā uz krājumiem un debitoru parādiem, uzkrātajiem ienākumiem un izdevumiem, iespējamiem aktīviem un saistībām, kā arī nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu vērtības samazinājumu. Faktiskie rezultāti var atšķirties no aplēsēm. Pārmaiņas aplēsēs atspoguļo periodā, kad tās kļūst zināmas.
1.5. BILANCE
1.5.1. Nemateriālie aktīvi
Iegādātās datorprogrammu licences norāda atbilstoši sākotnējām izmaksām, no kurām atskaitīta uzkrātā amortizācija un vērtības samazinājuma zaudējumi. Aktīvu amortizāciju rēķina, izmantojot lineāro metodi, tiem noteiktajā lietderīgās lietošanas laikā. Pašu radītus nemateriālos aktīvus kapitalizē tad, kad ir izpildīti ES uzskaites noteikumu attiecīgie kritēriji. Kapitalizējamās izmaksas sastāv no visām tieši attiecināmām izmaksām, kas nepieciešamas aktīva radīšanai, ražošanai un sagatavošanai darbam, kā vadība iecerējusi. Izmaksas, kas saistītas ar pētniecības darbībām, nekapitalizējamās izstrādes izmaksas un uzturēšanas izmaksas atzīst par izdevumiem to rašanās brīdī.
1.5.2. Pamatlīdzekļi
Visus pamatlīdzekļus uzrāda to sākotnējās izmaksās, no kurām atskaitīts uzkrātais nolietojums un vērtības samazinājuma zaudējumi. Sākotnējās izmaksas ietver izdevumus, kas ir tieši attiecināmi uz aktīva iegādi vai radīšanu.
Turpmākās izmaksas ietver aktīva uzskaites vērtībā vai pēc vajadzības atzīst par atsevišķiem aktīviem tikai tad, ja ir ticams, ka Eiropas Savienība saņems ar pamatlīdzekli saistītos nākotnes saimnieciskos labumus vai kalpošanas potenciālu un pamatlīdzekļa izmaksas var ticami novērtēt. Remontdarbu un uzturēšanas izmaksas atspoguļo saimnieciskā rezultāta pārskatā finanšu periodā, kurā minētās izmaksas radušās. Tā kā Eiropas Savienība neņem aizņēmumus pamatlīdzekļu iegādes finansēšanai, nav ar šādām iegādēm saistītu aizņemšanās izmaksu.
Zeme un mākslas darbi netiek amortizēti, jo to lietderīgās lietošanas laiks ir neierobežots. Nepabeigtie pamatlīdzekļi netiek amortizēti, jo šie aktīvi vēl nav pieejami lietošanai. Lai noteiktu citu aktīvu atlikušo vērtību to lietderīgās lietošanas laikā, nolietojumu aprēķina, izmantojot lineāro metodi, šādi.
Nolietojuma likmes
Aktīva veids |
Lineārā nolietojuma likme |
Ēkas |
4 % |
Pamatlīdzekļi |
10 % līdz 25 % |
Mēbeles |
10 % līdz 25 % |
Aprīkojums |
10 % līdz 33 % |
Transportlīdzekļi |
25 % |
Datortehnika |
25 % |
Pārējie pamatlīdzekļi |
10 % līdz 33 % |
Pamatlīdzekļu atsavināšanas peļņu un zaudējumus nosaka, salīdzinot ieņēmumus, no kuriem atskaitīti pārdošanas izdevumi, ar atsavinātā pamatlīdzekļa uzskaites vērtību, un tos iekļauj saimnieciskā rezultāta pārskatā.
Noma
Pamatlīdzekļu nomu, kad Eiropas Savienība būtībā uzņemas visus riskus un iegūst ar īpašumtiesībām saistītos ieguvumus, klasificē kā finanšu nomu. Sākumā finanšu nomu kapitalizē mazākajā no vērtībām – nomātā aktīva patiesajā vērtībā vai minimālo nomas maksājumu pašreizējā vērtībā. Katru nomas maksājumu sadala starp saistībām un finanšu procentiem, lai panāktu nemainīgas procentu likmes piemērošanu finanšu atlikumam. Nomas saistības, atskaitot finanšu procentus, ietver pārējās saistībās (ilgtermiņa un īstermiņa). Finanšu izmaksu procentu maksājuma daļu atspoguļo saimnieciskā rezultāta pārskata izdevumos nomas periodā tā, lai saistību atlikumam katrā periodā būtu nemainīga periodiska procentu likme. Saskaņā ar finanšu nomu turētajiem aktīviem nolietojumu aprēķina īsākajā no periodiem – aktīva lietderīgās lietošanas laikā vai nomas termiņā.
Nomu, kurā iznomātājs saglabā būtisku daļu riska un atlīdzības saistībā ar īpašumtiesībām, klasificē kā operatīvo nomu. Maksājumus, kas veikti saistībā ar operatīvo nomu, nomas periodā atspoguļo saimnieciskā rezultāta pārskata izdevumos, izmantojot lineāro nolietojuma metodi.
1.5.3. Nefinanšu aktīvu vērtības samazināšanās
Aktīviem, kuru lietderīgās lietošanas laiks ir neierobežots, amortizāciju neveic, bet katru gadu novērtē vērtības samazinājumu. Amortizējamiem aktīviem vērtības samazinājumu novērtē, kad vien notikumi vai apstākļu maiņa liecina, ka aktīva uzskaites vērtība, iespējams, nav atgūstama. Vērtības samazinājuma zaudējumus atzīst summā, par kādu aktīva uzskaites vērtība pārsniedz tā atgūstamo summu. Atgūstamā summa ir lielākā no summām – aktīva patiesā vērtība, no kuras atskaitītas pārdošanas izmaksas, vai tā lietošanas vērtība.
Nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu atlikušo vērtību un lietderīgās lietošanas laiku pārskata un vajadzības gadījumā koriģē vismaz reizi gadā. Aktīva uzskaites vērtību nekavējoties noraksta līdz tā atgūstamajai summai, ja aktīva uzskaites vērtība pārsniedz tā novērtēto atgūstamo summu. Ja iepriekšējos gados atzītie vērtības samazinājuma iemesli vairs neattiecas, attiecīgi veic vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi.
1.5.4. Ieguldījumi
Līdzdalība asociētajās iestādēs un kopuzņēmumos
Līdzdalību asociētajās iestādēs un kopuzņēmumos uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi. Pašu kapitāla izmaksas koriģē, lai atspoguļotu asociēto iestāžu un kopuzņēmumu neto aktīvu palielinājuma vai samazinājuma daļu, kas attiecas uz Eiropas Savienību pēc sākotnējās atzīšanas, ja pastāv vērtības samazinājuma pazīmes, un noraksta mazākajā atgūstamajā summā, ja nepieciešams. Atgūstamo summu nosaka, kā aprakstīts 1.5.3. punktā. Ja vēlāk vairs neattiecas vērtības samazinājuma iemesls, veic vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi uzskaites vērtībā, kāda būtu noteikta, ja nebūtu atzīti nekādi vērtības samazinājuma zaudējumi.
Ieguldījumi riska kapitāla fondos
Klasifikācija un novērtēšana
Ieguldījumus riska kapitāla fondos klasificē kā pārdošanai pieejamus aktīvus (skatīt 1.5.5.) un attiecīgi uzskaita patiesajā vērtībā ar peļņu un zaudējumiem, kas rodas no patiesās vērtības izmaiņām (tostarp valūtas pārrēķina starpību), kas atzītas patiesās vērtības rezervē.
Patiesās vērtības apsvērumi
Tā kā ieguldījumiem riska kapitāla fondos nav noteiktas tirgus cenas aktīvā tirgū, tos novērtē, izskatot katru gadījumu atsevišķi, pēc zemākām izmaksām vai attiecināmām neto aktīvu vērtībām ("NAV"). Nerealizēto peļņu, kas rodas patiesās vērtības noteikšanas rezultātā, atzīst rezervēs, bet nerealizētos zaudējumus novērtē, lai noteiktu, vai tos atzīt par vērtības samazinājuma zaudējumiem saimnieciskā rezultāta pārskatā, vai par izmaiņām patiesās vērtības rezervē.
1.5.5. Finanšu aktīvi
Klasifikācija
Eiropas Savienība savus finanšu aktīvus iedala šādās kategorijās: finanšu aktīvi, kas atzīti pēc to patiesās vērtības caur peļņu un zaudējumiem; aizdevumiem un debitoru parādiem; līdz termiņa beigām turētie ieguldījumi; un pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi. Finanšu instrumentus klasificē sākotnējās atzīšanas brīdī un pārvērtē katrā bilances datumā.
i)
Finanšu aktīvu iekļauj šajā kategorijā, ja tas iegūts galvenokārt ar mērķi pārdot to īsā laikā vai to noteikusi Eiropas Savienība. Šajā kategorijā iekļauj arī atvasinātos instrumentus. Šīs kategorijas aktīvus klasificē kā apgrozāmos līdzekļus, ja tos paredzēts realizēt 12 mēnešu laikā pēc bilances datuma.
ii)
Aizdevumi un debitoru parādi ir neatvasināti finanšu aktīvi ar fiksētiem vai nosakāmiem maksājumiem, kuri netiek kotēti aktīvā tirgū. Tie rodas, kad ES nodrošina naudu, preces vai pakalpojumus tieši debitoram bez nodoma attiecīgo debitoru parādu pārdot. Tos ietver ilgtermiņa aktīvos, izņemot, ja to termiņš ir 12 mēnešu laikā pēc bilances datuma.
iii)
Līdz termiņa beigām turētie ieguldījumi ir tādi neatvasināti finanšu aktīvi ar fiksētiem vai nosakāmiem maksājumiem un noteiktu termiņu, ko Eiropas Savienība noteikti vēlas un var turēt līdz termiņa beigām. Šā finanšu gada laikā Eiropas Savienībai nebija neviena ieguldījuma, kas attiektos uz šo kategoriju.
iv)
Pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi ir neatvasināti finanšu aktīvi, kas noteikti šajā kategorijā vai nav iekļauti nevienā citā kategorijā. Tos klasificē kā apgrozāmos līdzekļus vai ilgtermiņa aktīvus atkarībā no laika perioda, kurā ES plāno atbrīvoties no tiem. Ieguldījumus nekonsolidētajās iestādēs un citus kapitāla ieguldījumus (piemēram, riska kapitāla darījumus), kurus neuzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi, arī klasificē kā pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus.
Sākotnējā atzīšana un novērtēšana
Patiesajā vērtībā novērtētu finanšu aktīvu ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, kā arī līdz termiņa beigām turētu un pārdošanai pieejamu finanšu aktīvu iegādi vai pārdošanu atzīst darījuma datumā (datums, kurā Eiropas Savienība uzņemas saistības pirkt vai pārdot aktīvu). Aizdevumus atzīst, kad nauda ir izmaksāta aizņēmējiem. Finanšu instrumentus sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā, kurai pieskaitītas darījuma izmaksas visiem finanšu aktīviem, kas nav uzskaitīti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā. Finanšu aktīvus, ko uzskaita patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā, un darījuma izmaksas ietver saimnieciskā rezultāta pārskata izdevumos.
Finanšu aktīva patiesā vērtība sākotnējās atzīšanas brīdī parasti ir darījuma cena (t. i., saņemtās atlīdzības patiesā vērtība). Tomēr, ja piešķir bezprocentu ilgtermiņa aizdevumu vai ilgtermiņa aizdevumu ar procentu likmi, kas zemāka par tirgus likmi, tā patieso vērtību var novērtēt kā visu nākotnē saņemamo naudas ieņēmumu pašreizējo vērtību, kas diskontēta, piemērojot līdzīga instrumenta ar līdzīgu kredītvērtējumu dominējošo tirgus procentu likmi.
Aizdevumiem, kas piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, novērtē to nominālajā summā, ko uzskata par aizdevuma patieso vērtību. Tas pamatojams šādi.
— |
ES aizdevumiem ir īpaša "tirgus vide", kas ievērojami atšķiras no kapitāla tirgiem, kuros izlaiž komerciālās vai valdības obligācijas. Tā kā aizdevējiem šajos tirgos ir iespēja izvēlēties alternatīvus ieguldījumus, iespēju varbūtību izsaka tirgus cenās. Taču ES šāda alternatīvo ieguldījumu iespēja nepastāv, jo tai nav atļauts ieguldīt naudu kapitāla tirgos. Tā var tikai aizņemties līdzekļus, lai aizdotu tos ar tādu pašu likmi (piem., MB mehānisms) vai likmi, kas ir zemāka par tirgus likmi (piem., EFSM 2011. g.). Tas nozīmē, ka ES nav alternatīvu iespēju aizdot vai ieguldīt summas, ko tā ir aizņēmusies. Tāpēc nav alternatīvo izmaksu un bāzes salīdzinājumam ar tirgus likmēm. Faktiski, ES aizdevumu darbība pati par sevi pārstāv tirgu. Būtībā, tā kā alternatīvo izmaksu "iespēja" nav piemērojama, tirgus cena nesniedz pareizu priekšstatu par ES aizdevumu darījumiem. Tāpēc nav piemēroti noteikt ES aizdevumu patieso vērtību ar atsaucēm uz komerciālajām vai valdības obligācijām. |
— |
Tā kā nav aktīva tirgus vai līdzīgu darījumu salīdzinājumam, procentu likme, kas Eiropas Komisijai jāizmanto, lai noteiktu patieso vērtību aizdevumu darījumiem EFSM, MB ietvaros un līdzīgiem aizdevumiem, ir piemērotā procentu likme. |
— |
Turklāt attiecībā uz MB, Euratom un MFA aizdevumiem aizdevumi un aizņēmumi savstarpēji izlīdzinās to kompensējošā rakstura dēļ. Tādējādi aizdevuma efektīvā procentu likme ir vienāda ar efektīvo procentu likmi saistītajiem aizņēmumiem. Darījuma izmaksas, kas radušās ES un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, tieši atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā. |
Finanšu instrumentu atzīšanu pārtrauc, ja tiesības saņemt naudas plūsmas no ieguldījumiem ir beigušās vai nodotas citam un Eiropas Savienība pamatā nodevusi visus riskus un ieguvumus, kas izriet no īpašumtiesībām.
Turpmākais novērtējums
i) |
Finanšu aktīvus patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā pēc tam uzskaita patiesajā vērtībā. Peļņu un zaudējumus, ko rada "finanšu instrumentu, kas novērtēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā" kategorijas patiesās vērtības izmaiņas, ietver saimnieciskā rezultāta pārskatā periodā, kurā tie rodas. |
ii) |
Aizdevumus un debitoru parādus, kā arī līdz termiņa beigām turētus ieguldījumus uzskaita amortizētajās izmaksās, piemērojot efektīvo procentu metodi. Aizdevumu gadījumā, kas piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, gan aizdevumiem, gan aizņēmumiem piemēro vienu un to pašu efektīvo procentu likmi, jo šiem aizdevumiem ir kompensējošu darbību iezīmes, un atšķirības starp aizdevuma un aizņēmuma nosacījumiem un summām nav būtiskas. Darījuma izmaksas, kas radušās ES un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, tieši atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā. |
iii) |
Līdz termiņa beigām turētie ieguldījumi – ES pašreiz nav līdz termiņa beigām turētu ieguldījumu. |
iv) |
Pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus pēc tam uzskaita patiesajā vērtībā. Peļņu un zaudējumus no pārdošanai pieejamu aktīvu patiesās vērtības izmaiņām atzīst patiesās vērtības rezervē. Ja pārdošanai pieejamus aktīvus pārdod vai tie zaudē vērtību, iepriekš patiesās vērtības rezervē atzītās patiesās vērtības uzkrātās korekcijas atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā. Procentus par pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem, kas aprēķināti, izmantojot efektīvo procentu metodi, atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā. Dividendes par pārdošanai pieejamiem kapitāla instrumentiem atzīst, kad stājas spēkā ES tiesības saņemt maksājumu. |
Aktīvos tirgos kotētu ieguldījumu patiesās vērtības pamatā ir pašreizējās pirkšanas cenas. Ja finanšu aktīva tirgus ir neaktīvs (un attiecībā uz biržas sarakstā neiekļautiem vērtspapīriem), Eiropas Savienība nosaka patieso vērtību, izmantojot novērtēšanas metodes. Var izmantot nesenus nesaistītu pušu darījumus, atsauces uz citiem būtībā līdzīgiem instrumentiem, diskontēto naudas plūsmu analīzes, iespēju līgumu cenu noteikšanas modeļus un citas novērtēšanas metodes, kuras plaši izmanto tirgus dalībnieki.
Ja ieguldījumu kapitāla instrumentos, kuriem aktīvā tirgū nav noteiktas tirgus cenas, patieso vērtību nevar ticami noteikt, minētos ieguldījumus novērtē izmaksās, no kurām atskaitīti vērtības samazinājuma zaudējumi.
Finanšu aktīvu vērtības samazinājums
Eiropas Savienība katrā bilances datumā novērtē, vai ir objektīvi pierādījumi tam, ka finanšu aktīva vērtība ir samazinājusies. Finanšu aktīva vērtība ir samazinājusies un zaudējumi no vērtības samazināšanās ir radušies tikai tad, ja ir objektīvi pierādījumi vērtības samazinājumam viena vai vairāku notikumu rezultātā, kas notikuši pēc konkrētā aktīva sākotnējās atzīšanas, un ar zaudējumiem saistītais notikums (vai notikumi) ietekmē finanšu aktīva aplēstās nākotnes naudas plūsmas, un šo ietekmi var ticami novērtēt.
a)
Ja ir objektīvi pierādījumi tam, ka radušies zaudējumi no vērtības samazināšanās aizdevumiem un debitoru parādiem vai līdz termiņa beigām turētiem ieguldījumiem, kas uzskaitīti amortizētās izmaksās, zaudējumu apjomu nosaka kā starpību starp aktīva uzskaites vērtību un plānotās nākotnes naudas plūsmas pašreizējo vērtību (izņemot kredītu zaudējumus nākotnē, kuri vēl nav radušies), to diskontējot atbilstoši finanšu aktīva sākotnējai efektīvajai procentu likmei. Aktīva uzskaites vērtību samazina, un zaudējumu summu atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā. Ja aizdevumam vai līdz termiņa beigām turētam ieguldījumam ir mainīga procentu likme, diskonta likme vērtības samazinājuma zaudējumu novērtēšanai ir pašreizējā efektīvā procentu likme, kas noteikta līgumā. Ar ķīlu nodrošināta finanšu aktīva plānotās nākotnes naudas plūsmas pašreizējās vērtības aprēķins atspoguļo naudas plūsmas, ko var radīt ienākumi no nodrošinājuma pārdošanas, no kuriem atskaitītas nodrošinājuma iegūšanas un pārdošanas izmaksas, neatkarīgi no tā, vai pārdošana ir ticama, vai ne. Ja kādā no nākamiem periodiem vērtības samazinājuma zaudējumu summa samazinās un šis samazinājums ir objektīvi attiecināms uz notikumu, kas notiek pēc vērtības samazinājuma atzīšanas, tad iepriekš atzīto vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi veic, izmantojot saimnieciskā rezultāta pārskatu.
b)
Pārdošanai pieejamu kapitāla ieguldījumu gadījumā nosakot, vai vērtspapīru vērtība ir samazinājusies, vērtē, vai to patiesā vērtība ir būtiski vai pastāvīgi (ilgstoši) samazinājusies, kļūstot mazāka par tā izmaksām. Ja ir šādi pierādījumi attiecībā uz pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem, uzkrātos zaudējumus, kas aprēķināti kā starpība starp iegādes izmaksām un pašreizējo patieso vērtību, no kuras atskaitīti finanšu aktīva vērtības samazinājuma zaudējumi, kas jau iepriekš atzīti saimnieciskā rezultāta pārskatā, izņem no rezervēm un atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā. Saimnieciskā rezultāta pārskatā atzīto kapitāla instrumentu vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi neveic, izmantojot saimnieciskā rezultāta pārskatu. Ja kādā no nākamajiem periodiem palielinās pārdošanai pieejama parāda instrumenta patiesā vērtība un šis palielinājums ir objektīvi attiecināms uz notikumu, kas notiek pēc vērtības samazinājuma zaudējumu atzīšanas, vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi veic, izmantojot saimnieciskā rezultāta pārskatu.
1.5.6. Krājumi
Krājumus uzskaita mazākajā no divām vērtībām – izmaksās vai neto pārdošanas vērtībā. Izmaksas nosaka, izmantojot "pirmais iekšā – pirmais ārā" (FIFO) metodi. Gatavo preču un nepabeigto ražojumu izmaksas ietver izejmateriālu, tiešās darbaspēka izmaksas, citas tieši attiecināmās izmaksas un saistītās netiešās ražošanas izmaksas (pamatojoties uz parasto darbības jaudu). Neto pārdošanas vērtību aprēķina, no parastā uzņēmējdarbības gaitā paredzētās pārdošanas cenas atskaitot pabeigšanas izmaksas un pārdošanas izdevumus. Ja krājumus tur sadalei bez maksas vai par nominālu maksu, tos novērtē mazākajā no divām vērtībām – izmaksās vai pašreizējās aizstāšanas izmaksās. Pašreizējās aizstāšanas izmaksas ir izmaksas, kas Eiropas Savienībai rastos, iegādājoties šādu aktīvu pārskata datumā.
1.5.7. Priekšfinansējuma summas
Priekšfinansējums ir maksājums, kas paredzēts, lai saņēmējam piešķirtu naudas līdzekļu avansu, t. i., apgrozāmos līdzekļus. To var sadalīt vairākos maksājumos laika posmā, kas noteikts konkrētajā priekšfinansējuma nolīgumā. Apgrozāmos līdzekļus vai avansu atmaksā vai izmanto paredzētajam mērķim nolīgumā noteiktajā periodā. Ja saņēmējam nerodas attiecināmie izdevumi, viņam minētais priekšfinansējums jāatdod Eiropas Savienībai. Priekšfinansējuma summu samazina (pilnīgi vai daļēji), apstiprinot attiecināmās izmaksas un atdotās summas, un šo summu atzīst par izdevumiem.
Gada beigās pieejamās priekšfinansējuma summas novērtē sākotnējā(s) summā(s), atskaitot atmaksātās summas, izdevumos iekļautās attiecināmās summas, aplēstās attiecināmās summas, kas gada beigās vēl nav dzēstas, un vērtības samazinājumus.
Procentus par priekšfinansējumu atzīst, kad tie nopelnīti saskaņā ar attiecīgā nolīguma noteikumiem. Gada beigās, pamatojoties uz ticamāko informāciju, aprēķina uzkrātos procentu ieņēmumus, ko ietver bilancē.
1.5.8. Debitoru parādi
Debitoru parādus uzskaita sākotnējā summā, atskaitot norakstīto vērtības samazinājumu. Debitoru parādu vērtības samazinājumu noraksta, ja ir objektīvi pierādījumi tam, ka Eiropas Savienība nevarēs saņemt visu pienākošos summu atbilstoši sākotnējiem noteikumiem par debitoru parādiem. Norakstītā summa ir starpība starp aktīva uzskaites vērtību un atgūstamo summu. Norakstīto summu atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā. Tiek veikta arī vispārēja norakstīšana, pamatojoties uz iepriekšējo pieredzi, neizpildītajiem iekasēšanas rīkojumiem, kuriem vēl nav piemērota konkrēta norakstīšana. Skatīt turpmāk 1.5.14. paskaidrojumu par gada beigās uzkrātiem ienākumiem.
1.5.9. Nauda un tās ekvivalenti
Nauda un tās ekvivalenti ir finanšu instrumenti, un tos definē kā apgrozāmos līdzekļus. Šeit ietilpst nauda kasē, pieprasījuma noguldījumi bankā, citi īstermiņa ieguldījumi ar augstu likviditāti un ar sākotnējo termiņu, kas nepārsniedz trīs mēnešus, un bankas konta pārtēriņš.
1.5.10. Pabalsti darbiniekiem
Pensiju saistības
Eiropas Savienība pārvalda noteiktu pabalstu pensiju plānus. Lai gan vienu trešdaļu šo pabalstu paredzēto izmaksu veido darbinieku iemaksas no algas, pensiju saistības nav fondētas. Bilancē atzītās saistības attiecībā uz noteiktu pabalstu pensiju plāniem ir noteiktā pabalsta pienākuma pašreizējā vērtība bilances datumā. Noteikto pabalsta pienākumu aprēķina aktuāri, izmantojot plānotās vienības kredītmetodi. Noteikta pabalsta pienākuma pašreizējo vērtību nosaka, diskontējot plānotās nākotnes naudas aizplūdes, izmantojot procentu likmes pensiju izmaksāšanas valūtā izteiktām valsts obligācijām, kuru termiņš aptuveni atbilst pensiju saistību termiņiem.
Aktuāro peļņu un zaudējumus, kas rodas no pieredzes korekcijām un aktuāro pieņēmumu izmaiņām, nekavējoties atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā. Iepriekšējās darba izmaksas nekavējoties atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā, ja vien izmaiņas pensiju plānā nav atkarīgas no nosacījuma, ka darbiniekiem ir jāpaliek dienestā noteiktu laika periodu (tiesību piešķiršanas periods). Šādā gadījumā iepriekšējās darba izmaksas tiesību piešķiršanas periodā amortizē, izmantojot lineāro metodi.
Pēcnodarbinātības slimības pabalsti
Eiropas Savienība nodrošina veselības pabalstus saviem darbiniekiem, apmaksājot ārstniecības izdevumus. Ikdienas pārvaldei izveidots atsevišķs fonds. Šo sistēmu izmanto esošie darbinieki, pensionāri, atraitņi un to apgādājamās personas. Pabalstus, ko piešķir "nestrādājošiem" (pensionāriem, bāreņiem u. c.), klasificē kā "Pēcnodarbinātības pabalstus darbiniekiem". Ņemot vērā šo pabalstu būtību, ir nepieciešams aktuāra aprēķins. Saistības bilancē nosaka līdzīgi kā pienākumus attiecībā uz pensijām (skatīt iepriekš).
1.5.11. Uzkrājumi
Uzkrājumus atzīst, ja Eiropas Savienībai pagātnes notikumu rezultātā ir pašreizējs juridisks vai prakses radīts pienākums pret trešām personām, un ir ļoti iespējams, ka minētā pienākuma izpildei būs nepieciešams iztērēt līdzekļus, un šo summu var ticami novērtēt. Nākotnes zaudējumiem no pamatdarbības uzkrājumus neatzīst. Uzkrājumu summa ir labākais novērtējums par prognozējamiem izdevumiem, kas būs vajadzīgi, lai pārskata datumā izpildītu pašreizēju pienākumu. Ja uzkrājumus veido lielam skaitam posteņu, pienākumu novērtē, izvērtējot visus iespējamos iznākumus saistībā ar to iespējamību (“paredzamās vērtības” metode).
1.5.12. Finanšu saistības
Finanšu saistības klasificē kā finanšu saistības patiesajā vērtībā peļņas vai zaudējumu pārskatā vai kā finanšu saistības amortizētajās izmaksās (aizņēmumus). Aizņēmumus veido aizņēmumi no kredītiestādēm un parādi, ko apliecina attiecīga apliecība. Aizņēmumus sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā, no izsniegšanas ieņēmumiem (saņemtās atlīdzības patiesā vērtība) atskaitot radušās darījuma izmaksas. Turpmāk tos atzīst amortizētās izmaksās, izmantojot efektīvo procentu metodi. Jebkuru starpību starp ieņēmumiem, no kuriem atskaitītas darījuma izmaksas, un dzēšanas vērtību atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā aizņēmumu periodā, izmantojot efektīvo procentu metodi.
Finanšu saistības uzskata par ilgtermiņa saistībām, izņemot termiņiem, kas nepārsniedz 12 mēnešus pēc bilances datuma. Ņemot vērā būtiskuma apsvērumus, aizdevumiem, kas piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, efektīvo procentu metodi nepiemēro aizdevumiem un aizņēmumiem. Darījuma izmaksas, kas radušās Eiropas Savienībai un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, tieši atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā.
Finanšu saistības, kas patiesajā vērtībā iekļautas peļņas vai zaudējumu aprēķinā, ietver atvasinātos instrumentus, ja to patiesā vērtība ir negatīva. Tos uzskaita tāpat kā finanšu aktīvus patiesajā vērtībā peļņas vai zaudējumu aprēķinā; skatīt 1.5.5. paskaidrojumu.
1.5.13. Kreditoru parādi
Liela daļa ES kreditoru parādu nav saistīta ar preču vai pakalpojumu iegādi, bet tie ir nesamaksātie dotāciju vai cita veida ES finansējuma saņēmēju iesniegtie izmaksu pieprasījumi. Tos reģistrē kā kreditoru parādus pieprasītās summas apjomā pēc izmaksu pieprasījuma saņemšanas un pēc pārbaudes, kurā attiecīgie finanšu aģenti apstiprina izmaksu attiecināmību. Šajā posmā parādus novērtē atbilstoši apstiprinātajai attiecināmajai summai.
Kreditoru parādus, ko rada preču un pakalpojumu iegāde, atzīst sākotnējā summā, saņemot rēķinu, un attiecīgos izdevumus iegrāmato, kad preces vai pakalpojumi saņemti un Eiropas Savienība to ir apstiprinājusi.
1.5.14. Uzkrātie un nākamo periodu ienākumi un izdevumi
Saskaņā ar Eiropas Savienības grāmatvedības noteikumiem darījumus un notikumus atzīst finanšu pārskatos periodā, uz kuru tie attiecas. Pārskata perioda beigās uzkrātos izdevumus atzīst, pamatojoties uz novērtēto summu, kas attiecīgajā periodā jāpārceļ uz nākamo periodu. Uzkrāto izdevumu aprēķinu veic saskaņā ar Komisijas izdotām detalizētām darbības un prakses pamatnostādnēm, kuru mērķis ir nodrošināt to, ka finanšu pārskati sniedz patiesu un skaidru priekšstatu.
Arī ieņēmumus uzskaita periodā, ar kuru tie saistīti. Ja gada beigās ES ir sniegusi pakalpojumu vai piegādājusi preces, bet rēķins vēl nav izsniegts, vai arī ja pastāv līgumiska vienošanās (t. i., atsaucoties uz kādu līgumu), uzkrātos ienākumus atzīst finanšu pārskatos.
Turklāt, ja gada beigās rēķins ir izsniegts, bet pakalpojumi vēl nav sniegti vai preces vēl nav piegādātas, ieņēmumus attiecina uz nākamo periodu un atzīst nākamajā pārskata periodā.
1.6. SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTA PĀRSKATS
1.6.1. Ieņēmumi
Ar komerciālu apmaiņu nesaistīti ieņēmumi
Šie ieņēmumi ir lielākā ES ieņēmumu daļa un ietver galvenokārt tiešos un netiešos nodokļus un pašu resursus. Papildus nodokļiem Eiropas Savienība var saņemt arī citu personu maksājumus, piemēram, nodevas, soda naudas un ziedojumus.
NKI resursi un PVN resursi
Ieņēmumus atzīst par periodu, kad Eiropas Savienība nosūta dalībvalstīm iemaksas pieprasījumu. Tos novērtē pieprasītās summas apmērā. Tā kā PVN un NKI resursu pamatā ir attiecīgā budžeta gada datu aplēses, notiekot pārmaiņām, tos var pārskatīt, līdz dalībvalstis iesniedz galīgos datus. Aplēses izmaiņas ņem vērā, nosakot tā perioda neto pārpalikumu vai deficītu, kurā izmaiņas notika.
Tradicionālie pašu resursi
Debitoru parādus un ar tiem saistītus ieņēmumus atzīst, kad no dalībvalstīm saņemti attiecīgie mēneša A pārskati (tostarp iekasētās nodevas un parāda summas, kuras ir garantētas un netiek apstrīdētas). Pārskata datumā ieņēmumus, ko dalībvalstis attiecīgajā periodā iekasējušas, bet vēl nav samaksājušas Eiropas Savienībai, novērtē un atzīst par uzkrātajiem ieņēmumiem. No dalībvalstīm saņemtos ceturkšņa B pārskatus (tostarp nodevas, kas nav ne iekasētas, ne garantētas, kā arī parādnieka apstrīdētās garantētās summas) atzīst par ieņēmumiem, atskaitot iekasēšanas izmaksas (25 %), uz kurām dalībvalstīm ir tiesības. Turklāt saimnieciskā rezultāta pārskatā atzīst vērtības samazinājumu par summu, kas ir parāda un atgūstamās summas paredzamā starpība.
Soda nauda
Ieņēmumus no soda naudām atzīst, kad ES ir pieņēmusi lēmumu uzlikt naudas sodu un tas oficiāli paziņots adresātam. Ja ir šaubas par uzņēmuma maksātspēju, atzīst prasījuma vērtības samazinājumu. Pēc lēmuma pieņemšanas par naudas soda uzlikšanu parādnieki divu mēnešu laikā pēc paziņojuma datuma izvēlas:
— |
akceptēt lēmumu (šādā gadījumā tiem ir jānomaksā soda nauda norādītajā termiņā, un ES pilnībā iekasē attiecīgo summu), |
— |
vai neakceptēt lēmumu, iesniedzot apelācijas sūdzību saskaņā ar ES tiesību aktiem. |
Tomēr pat apelācijas sūdzības iesniegšanas gadījumā soda naudas pamatsumma ir jāsamaksā noteiktajā trīs mēnešu termiņā, jo apelācija nenozīmē maksājuma atlikšanu (ES līguma 278. pants), taču noteiktos apstākļos un ar Komisijas grāmatveža piekrišanu maksājuma vietā var iesniegt bankas garantiju.
Ja uzņēmums iesniedz apelāciju attiecībā uz lēmumu un ir veicis naudas soda pagaidu maksājumu, summu atspoguļo kā iespējamās saistības. Tomēr, tā kā adresāta apelācijas sūdzība par ES lēmumu nav pamats naudas soda atlikšanai, saņemto naudu izmanto, lai dzēstu debitoru parādu. Ja maksājuma vietā tiek saņemta garantija, soda nauda joprojām tiek uzskatīta par debitoru parādu. Ja ir iespēja, ka Vispārējā tiesa varētu pieņemt ES nelabvēlīgu nolēmumu, atzīst uzkrājumus šā riska segšanai. Ja maksājuma vietā iesniegta garantija, nenomaksāto debitoru parādu noraksta pēc vajadzības. Eiropas Savienības saņemtos uzkrātos procentus par bankas kontiem, kuros noguldīti saņemtie maksājumi, atzīst par ieņēmumiem, attiecīgi palielinot iespējamās saistības.
Ieņēmumi no komerciālas apmaiņas
Ieņēmumus no preču un pakalpojumu pārdošanas atzīst, kad pircējam nodoti būtiskie riski un ieguvumi, kas izriet no preču īpašumtiesībām. Ieņēmumus no darījuma, kas ietver pakalpojumu sniegšanu, atzīst, ņemot vērā darījuma pabeigtības stadiju pārskata datumā.
Procentu ienākumi un izdevumi
Procentu ienākumus un izdevumus atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā, izmantojot efektīvo procentu metodi. Tā ir finanšu aktīva vai finanšu saistību amortizēto izmaksu aprēķināšanas metode un metode procentu ienākumu vai procentu izdevumu sadalei attiecīgajā periodā. Aprēķinot efektīvo procentu likmi, Eiropas Savienība novērtē naudas plūsmas, ņemot vērā visus finanšu instrumenta līguma noteikumus (piemēram, priekšapmaksas iespējas), bet neņem vērā kredīta zaudējumus nākotnē. Aprēķinā iekļauj visas maksas un procentu punktus, ko līgumslēdzējas puses ir maksājušas vai saņēmušas un kas ir efektīvās procentu likmes neatņemama sastāvdaļa, kā arī darījuma izmaksas un visas citas uzcenojuma vai diskonta summas.
Ja finanšu aktīva vai līdzīgu finanšu aktīvu grupas vērtību noraksta sakarā ar vērtības samazinājuma zaudējumiem, šo zaudējumu aprēķināšanā procentu ienākumus atzīst, izmantojot nākotnes naudas plūsmas diskontēšanā lietoto procentu likmi.
Dividenžu ienākumi
Dividenžu ienākumus atzīst, kad rodas tiesības saņemt maksājumu.
1.6.2. Izdevumi
Ar komerciālu apmaiņu saistītus izdevumus sakarā ar preču un pakalpojumu iegādi atzīst, kad Eiropas Savienība saņēmusi preces vai pakalpojumus un to apstiprinājušas. Izdevumus novērtē sākotnējā rēķina izmaksu apmērā. Ar komerciālu apmaiņu nesaistīti izdevumi ir raksturīgi Eiropas Savienībai un veido to izdevumu lielāko daļu. Minētie izdevumi attiecas uz maksājumiem saņēmējiem, un tie var būt trīs veidu: maksājumi, pamatojoties uz noteiktām saņēmēja tiesībām saņemt maksājumu, pārvedumi saskaņā ar līgumu un neatkarīgas dotācijas, dāvinājumi un ziedojumi.
Pārvedumus atzīst par izdevumiem periodā, kurā notiek pārvedumu pamatojošie notikumi, ja šāda veida pārvedumi atļauti noteikumos (Finanšu regulā, Civildienesta noteikumos vai citos noteikumos) vai arī parakstīts pārvedumu apstiprinošs līgums, saņēmējs ir izpildījis attiecināmības kritērijus un summu var ticami novērtēt.
Tad, kad tiek saņemts maksājuma pieprasījums vai izmaksu atlīdzinājuma pieprasījums un tas atbilst izdevumu atzīšanas kritērijiem, to atzīst kā izdevumus par attiecināmo summu. Gada beigās novērtē saņēmējiem jau pienākošos attiecināmos izdevumus, par kuriem vēl nav sniegts pārskats, un uzskaita kā uzkrātos izdevumus.
1.7. IESPĒJAMIE AKTĪVI UN IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS
1.7.1. Iespējamie aktīvi
Iespējams aktīvs ir aktīvs, kas varētu rasties iepriekšēju notikumu rezultātā atkarībā no tā, vai īstenosies viens vai vairāki turpmākie notikumi, par kuru iespējamību pašlaik trūkst pārliecības un kurus Eiropas Savienība nespēj pilnībā ietekmēt. Iespējamu aktīvu atspoguļo pārskatos, ja saimniecisks labums vai kalpošanas potenciāls ir ticams.
1.7.2. Iespējamās saistības
Iespējamās saistības ir saistības, kas varētu rasties iepriekšēju notikumu rezultātā atkarībā no tā, vai īstenosies viens vai vairāki turpmākie notikumi, par kuru iespējamību pašlaik trūkst pārliecības un kurus Eiropas Savienība nespēj pilnībā ietekmēt; vai pašreizējs pienākums, kura pamatā ir iepriekšēji notikumi, bet kuru neatzīst, jo vai arī pašreizējas saistības, kuras izriet no iepriekšējiem notikumiem, taču nav atzītas, jo ir mazticams, ka būs vajadzīga saimnieciskos labumus vai kalpošanas potenciālu ietverošu resursu aizplūde, lai nokārtotu saistības (vai arī citos retos gadījumos, kuros saistību summu nevar novērtēt ar pietiekamu ticamību).
Eiropas Komisijas grāmatvedības kārtība ir tāda pati, kādu piemēro Eiropas Savienība, un tā ir izklāstīta ES gada konsolidēto pārskatu 1. paskaidrojumā.
2. BILANCES PASKAIDROJUMI
ILGTERMIŅA AKTĪVI
2.1. NEMATERIĀLIE AKTĪVI
Miljonos EUR |
|
|
Summa |
Bruto uzskaites vērtība 2009. gada 31. decembrī |
171 |
Iegūšana |
60 |
Atsavināšana |
(2) |
Citas pārmaiņas |
7 |
Bruto uzskaites vērtība 2010. gada 31. decembrī |
236 |
Uzkrātā amortizācija 2009. gada 31. decembrī |
(99) |
Amortizācija attiecīgajā gadā |
(28) |
Atsavināšana |
1 |
Citas pārmaiņas |
(2) |
Uzkrātā amortizācija 2010. gada 31. decembrī |
(128) |
Neto uzskaites vērtība 2010. gada 31. decembrī |
108 |
Neto uzskaites vērtība 2009. gada 31. decembrī |
72 |
Iepriekš minētās summas galvenokārt saistītas ar datorprogrammām.
2.2. PAMATLĪDZEKĻI
Miljonos EUR |
||||||||
|
Zeme un ēkas |
Ierīces un iekārtas |
Mēbeles un transportlīdzekļi |
Dator-tehnika |
Pārējiepamatlīdzekļi |
Finanšu noma |
Nepabeigtie aktīvi |
KOPĀ |
Bruto uzskaites vērtība 2009. gada 31. decembrī |
3 972 |
460 |
215 |
475 |
182 |
2 655 |
231 |
8 190 |
Iegūšana |
47 |
44 |
20 |
42 |
15 |
10 |
114 |
292 |
Atsavināšana |
(37) |
(125) |
(30) |
(81) |
(27) |
(1) |
— |
(301) |
Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām |
(1) |
0 |
0 |
1 |
11 |
0 |
(10) |
1 |
Citas pārmaiņas |
46 |
113 |
21 |
46 |
33 |
(1) |
— |
258 |
Bruto uzskaites vērtība 2010. gada 31. decembrī |
4 027 |
492 |
226 |
483 |
214 |
2 663 |
335 |
8 440 |
Uzkrātais nolietojums 2009. gada 31. decembrī |
(1 742) |
(355) |
(155) |
(359) |
(108) |
(612) |
|
(3 331) |
Nolietojums attiecīgajā gadā |
(127) |
(37) |
(21) |
(60) |
(17) |
(96) |
|
(358) |
Atkal iegrāmatotais nolietojums |
— |
— |
— |
2 |
— |
— |
|
2 |
Atsavināšana |
31 |
122 |
27 |
77 |
27 |
0 |
|
284 |
Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām |
1 |
1 |
0 |
0 |
(1) |
0 |
|
1 |
Citas pārmaiņas |
(31) |
(113) |
(18) |
(38) |
(25) |
0 |
|
(225) |
Uzkrātais nolietojums 2010. gada 31. decembrī |
(1 868) |
(382) |
(167) |
(378) |
(124) |
(708) |
|
(3 627) |
Neto uzskaites vērtība 2010. gada 31. decembrī |
2 159 |
110 |
59 |
105 |
90 |
1 955 |
335 |
4 813 |
2009. gada 31. decembrī |
2 230 |
105 |
60 |
116 |
74 |
2 043 |
231 |
4 859 |
Izdevumi, kas vēl jāveic attiecībā uz finanšu nomu un līdzīgiem prasījumiem, bilancē norādīti kā ilgtermiņa un īstermiņa saistības (skatīt arī 2.15. un 2.18.1. paskaidrojumu). Tos iedala šādi:
FINANŠU NOMA
Miljonos EUR |
||||||||||
Apraksts |
Kumulatīvie izdevumi (A) |
Nākamo periodu maksājumi |
Kopējā vērtība |
Turpmākie izdevumi par aktīviem |
Aktīvu vērtība |
Nolietojums |
Neto uzskaites vērtība |
|||
< 1 gads |
> 1 gads |
> 5 gadi |
Saistības kopā (B) |
A + B |
(C) |
A + B + C |
(E) |
= A + B + C + E |
||
Zeme un ēkas |
843 |
56 |
271 |
1 389 |
1 716 |
2 559 |
61 |
2 620 |
(684) |
1 936 |
Pārējie pamatlīdzekļi |
22 |
9 |
11 |
1 |
21 |
43 |
0 |
43 |
(24) |
19 |
Kopā 31.12.2010. |
865 |
65 |
282 |
1 390 |
1 737 |
2 602 |
61 |
2 663 |
(708) |
1 955 |
Kopā 31.12.2009. |
799 |
59 |
270 |
1 466 |
1 795 |
2 594 |
61 |
2 655 |
(612) |
2 043 |
2.3. ILGTERMIŅA IEGULDĪJUMI
Miljonos EUR |
|||
|
Paskaidrojums |
31.12.2010. |
31.12.2009. |
Līdzdalība kopuzņēmumos |
2.3.1. |
138 |
196 |
Līdzdalība asociētajās iestādēs |
2.3.2. |
354 |
382 |
Garantiju fonds |
2.3.3. |
1 346 |
1 240 |
Pārdošanai pieejamie aktīvi |
2.3.4. |
717 |
561 |
Ieguldījumi kopā |
|
2 555 |
2 379 |
Šajā pozīcijā ir iekļauti ieguldījumi nolūkā atbalstīt ES darbību. Tajā ietilpst arī Garantiju fonda neto aktīvi.
2.3.1. Līdzdalība kopuzņēmumos
Miljonos EUR |
||||||
|
GJU |
SESAR |
ITER |
IMI |
FCH |
Kopā |
Summa 31.12.2009. |
0 |
80 |
35 |
81 |
0 |
196 |
Iemaksas |
0 |
41 |
53 |
24 |
64 |
182 |
Neto summas daļa |
0 |
(110) |
(76) |
(27) |
(27) |
(240) |
Summa 31.12.2010. |
0 |
11 |
12 |
78 |
37 |
138 |
Līdzdalību kopuzņēmumos uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi. Turpmāk minētā uzskaites vērtība attiecas uz ES, pamatojoties uz tās līdzdalības kopuzņēmumos procentuālo daļu.
Miljonos EUR |
||
|
31.12.2010. |
31.12.2009. |
Ilgtermiņa aktīvi |
176 |
48 |
Apgrozāmie līdzekļi |
165 |
192 |
Ilgtermiņa saistības |
0 |
0 |
Īstermiņa saistības |
(208) |
(44) |
Ieņēmumi |
7 |
72 |
Izdevumi |
(247) |
(169) |
Likvidējamais kopuzņēmums Galileo (GJU)
Kopuzņēmuma Galileo (GJU) likvidācija tika sākta 2006. gada beigās, un process joprojām turpinās. Tā kā 2010. gadā iestāde nestrādāja un joprojām turpinājās likvidācija, nebija nekādu ieņēmumu vai izdevumu. GJU neto aktīvu un līdz ar to ieguldījumu vērtība 2010. gada 31. decembrī (un 2009. gada 31. decembrī) bija EUR 0 – ieguldījumi 585 miljonu euro apmērā, atskaitot uzkrāto zaudējumu daļu 585 miljonu euro apmērā.
Kopuzņēmums SESAR
Šā kopuzņēmuma mērķis ir nodrošināt Eiropas gaisa satiksmes vadības sistēmas modernizāciju un Eiropas gaisa satiksmes vadības ģenerālplāna ātru īstenošanu, koordinējot un koncentrējot visus attiecīgos pētniecības un izstrādes centienus ES. 2010. gada 31. decembrī Komisijai piederēja 78,8 % jeb 11 miljoni euro no līdzdalības SESAR. Kopējais (orientējošais) paredzētais Komisijas ieguldījums SESAR (no 2007. līdz 2013. gadam) ir 700 miljoni euro.
ITER Starptautiskā kodolsintēzes enerģijas organizācija (ITER)
ITER International ietilpst Eiropas Savienība, Ķīna, Indija, Krievija, Koreja, Japāna un ASV. ITER izveidoja, lai: lai pārvaldītu ITER iekārtas, sekmētu ITER iekārtu ekspluatāciju, veicinātu sabiedrības izpratni par kodolsintēzes enerģiju un tās pieņemšanu un veiktu jebkuras citas darbības, kas ir vajadzīgas tā mērķa sasniegšanai. ES (Euratom), tostarp arī dalībvalstu un Šveices, ieguldījumu ITER International nodrošina ar Kodolsintēzes enerģijas aģentūras starpniecību. Kopējo ieguldījumu juridiski uzskata par Euratom ieguldījumu ITER, jo dalībvalstīm un Šveicei nepieder daļas ITER. Tā kā ES juridiski pieder līdzdalības daļa kopuzņēmumā ITER International, Komisijai šī līdzdalība ir jāatzīst savos pārskatos.
2010. gada 31. decembrīEuratom piederēja 47,2 % jeb 12 miljoni euro no līdzdalības ITER. Kopējais (orientējošais) paredzētais Euratom ieguldījums ITER (no 2007. līdz 2041. gadam) ir 7 649 miljoni euro.
Kopīgās tehnoloģiju ierosmes
Publiskās un privātās partnerības kopīgo tehnoloģiju ierosmju veidā, kas ir ieviestas kā kopuzņēmumi Līguma 171. panta izpratnē, ir izveidotas, lai īstenotu Lisabonas Izaugsmes un nodarbinātības programmas mērķus. 2010. gadā darbību uzsāka divas jaunas kopīgās tehnoloģiju ierosmes – ENIAC kopuzņēmums un FCH kopuzņēmums. Lai gan ENIAC juridiski uzskata par kopuzņēmumu, grāmatvedības vajadzībām to klasificē kā asociēto iestādi (un tāpēc tā ir iekļauta 2.3.2. paskaidrojumā), jo Komisijai tajā ir būtiska ietekme, nevis kopīga kontrole (līdzīgi kā ARTEMIS un Clean Sky kopuzņēmumos).
IMI kopīga tehnoloģiju ierosme novatorisku zāļu jomā
IMI kopuzņēmums atbalsta sākotnējo farmaceitisko izpēti un izstrādi dalībvalstīs un asociētajās valstīs nolūkā palielināt pētniecības ieguldījumus biofarmācijas nozarē, kā arī veicina mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) iesaistīšanās tā darbībā. Eiropas Savienībai, kuru pārstāv Komisija, 2010. gada 31. decembrī piederēja līdzdalība 97,4 % jeb 78 miljonu euro apmērā. Plānotais orientējošais Komisijas ieguldījums nepārsniegs vienu miljardu euro līdz 2017. gada 31. decembrim.
FCH kopuzņēmums "Kurināmā elementi un ūdeņradis"
FCH kopuzņēmuma mērķis apvienot publiskā un privātā sektora resursus, lai stiprinātu pētniecības pasākumus, tādējādi palielinot Eiropas pētniecības centienu vispārējo efektivitāti un paātrinot kurināmā elementu un ūdeņraža tehnoloģiju izstrādi un izmantošanu. Eiropas Savienībai, kuru pārstāv Komisija, 2010. gada 31. decembrī piederēja līdzdalība 99,9 % jeb 37 miljonu euro apmērā. Plānotais orientējošais ES ieguldījums nepārsniegs 470 miljonus euro līdz 2017. gada 31. decembrim.
2.3.2. Līdzdalība asociētajās iestādēs
Miljonos EUR |
|||||
|
EIF |
ARTEMIS |
Clean Sky |
ENIAC |
Kopā |
Summa 2009. gada 31. decembrī |
301 |
7 |
74 |
0 |
382 |
Iemaksas |
14 |
19 |
101 |
30 |
164 |
Neto pārpalikuma/(deficīta) daļa |
2 |
(12) |
(161) |
(9) |
(180) |
Pārējie kapitāla pārvietojumi |
(12) |
0 |
0 |
0 |
(12) |
Summa 2010. gada 31. decembrī |
305 |
14 |
14 |
21 |
354 |
Līdzdalību asociētajās iestādēs uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi. Turpmāk minētā uzskaites vērtība attiecas uz ES, pamatojoties uz tās līdzdalības asociētajās iestādēs procentuālo daļu.
Miljonos EUR |
||
|
31.12.2010. |
31.12.2009. |
Aktīvi |
447 |
420 |
Saistības |
(93) |
(38) |
Ieņēmumi |
25 |
17 |
Pārpalikums/(deficīts) |
(180) |
(6) |
Eiropas Investīciju fonds (EIF)
Eiropas Investīciju fonds (EIF) ir Eiropas Savienības finanšu iestāde, kuras specializācija ir riska kapitāla un garantiju nodrošināšana MVU. 2010. gada 31. decembrī Komisija pieteicās uz 900 miljonu euro no EIF akciju kapitāla (kuru veido 3 000 miljoni euro). Tie ir 30 % no EIF kopējā akciju kapitāla. 2 miljoni euro no iepriekš minētās summas attiecas 2010. gada rezultātiem (peļņa). Dividendes 2010. gadā nav saņemtas. Komisija ir apmaksājusi 20 %, nepieprasītais atlikums atbilst naudas summai 720 miljonu euro apmērā.
Miljonos EUR |
||
EIF |
Kopējais EIF kapitāls |
Daļa, uz ko parakstījusies Komisija |
Kopējā kapitāla daļa |
3 000 |
900 |
Iemaksāts |
(600) |
(180) |
Nepieprasīts |
2 400 |
720 |
Kopuzņēmums ARTEMIS
Šī iestāde tika izveidota, lai ieviestu kopīgo tehnoloģiju ierosmi ar privāto sektoru par iegultajām datorsistēmām. Eiropas Savienībai, kuru pārstāv Komisija, 2010. gada 31. decembrī piederēja līdzdalība 96,7 % jeb 14 miljonu euro apmērā. Plānotais Komisijas ieguldījums nepārsniegs 420 miljonus euro.
Kopuzņēmums Clean Sky
Šīs iestādes mērķis ir paātrināt nekaitīgas gaisa pārvadājumu tehnoloģijas izstrādi, pārbaudi un demonstrēšanu ES un jo īpaši izveidot pilnībā novatorisku gaisa transporta sistēmu, lai mazinātu gaisa transporta ietekmi uz apkārtējo vidi. Eiropas Savienībai, kuru pārstāv Komisija, 2010. gada 31. decembrī piederēja līdzdalība 64,7 % jeb 14 miljonu euro apmērā. Plānotais Komisijas ieguldījums šajā uzņēmumā nepārsniegs 800 miljonus euro.
Kopuzņēmums ENIAC
ENIAC mērķis ir noteikt kopīgi saskaņotu pētniecības programmu nanoelektronikas jomā, lai izstrādātu pētniecības prioritātes galveno kompetenču attīstībai un pieņemšanai šajā jomā. Šos mērķus īstenos, apkopojot publiskā un privātā sektora resursus, lai atbalstītu projektu veidā īstenotus pētniecības un izstrādes pasākumus. Eiropas Savienībai, kuru pārstāv Komisija, 2010. gada 31. decembrī piederēja līdzdalība 97,8 % jeb 21 miljonu euro apmērā. ES kopējās saistības nepārsniegs 450 miljonus euro.
2.3.3. Garantiju fonds
Garantiju Fonda neto aktīvi
Miljonos EUR |
||
|
31.12.2010. |
31.12.2009. |
Pārdošanai pieejamie aktīvi |
1 154 |
1 050 |
Nauda un tās ekvivalenti |
193 |
191 |
Kopā aktīvi |
1 347 |
1 241 |
Kopā saistības |
(1) |
(1) |
Neto aktīvi |
1 346 |
1 240 |
Ārējo darbību Garantiju fonds attiecas uz aizdevumiem, ko ES garantē saskaņā ar Padomes lēmumu, jo īpaši Eiropas Investīciju bankas (EIB) aizdevumiem ārpus ES un aizdevumiem saistībā ar makrofinansiālu atbalstu (MFA aizdevumi), kā arī Euratom aizdevumiem ārpus ES. Tas ir ilgtermiņa instruments, lai segtu neatmaksātus aizdevumus, kurus garantējusi ES, un tāpēc to var uzskatīt par ilgtermiņa ieguldījumu. Par to liecina tas, ka gandrīz 85 % no pārdošanai pieejamiem aktīviem termiņš ir no 1 līdz 10 gadiem. Fondā ieskaita maksājumus no ES vispārējā budžeta 9 % apmērā no darbību kapitāla vērtības, procentu ienākumus no ieguldījumiem, kuros izmantoti fonda aktīvi, un summas, kas atgūtas no saistības nepildošiem parādniekiem, attiecībā uz kuriem fondam nācies pildīt sniegtās garantijas. Ja gada beigās izveidojas pārpalikums, to atmaksā, iekļaujot ES vispārējā budžeta ieņēmumu pārskatā.
ES jāveido garantijas rezerve trešām valstīm izsniegtiem aizdevumiem. Šī rezerve paredzēta Garantiju fonda vajadzību un, ja nepieciešams, tādu garantiju pieprasījumu finansēšanai, kas pārsniedz fonda pieejamos līdzekļus, tā, lai šīs summas varētu atspoguļot budžeta izdevumos. Minētā rezerve 1 746 miljonu euro apmērā atbilst plānotajai summai 9 % apmērā no aizdevumu atlikuma 2010. gada 31. decembrī. Fonda neto aktīvi 2010. gada 31. decembrī veido kopsummu 1 346 miljonu euro apmērā. Neto aktīvu un rezervju summas starpība atbilst no ES budžeta fondam atmaksājamai summai, t. i., 400 miljoniem euro. Pārdošanai pieejamo parāda vērtspapīru portfeļa patiesās vērtības pārmaiņas 2010. gadā ir atzītas kapitālā ar samazinājuma kopsummu 30 miljoni euro (2009. gadā – palielinājums par 16 miljoniem euro).
2.3.4. Pārdošanai pieejamie (ilgtermiņa) aktīvi
Šeit ietverti ieguldījumi un līdzdalības daļas, kas iegādātas, lai palīdzētu saņēmējiem attīstīt savu uzņēmējdarbību.
Pārdošanai pieejamie ilgtermiņa aktīvi
Miljonos EUR |
||
|
31.12.2010. |
31.12.2009. |
Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka |
188 |
157 |
Riska kapitāla darījumi |
137 |
132 |
ETF uzsākšanas mehānisms |
199 |
154 |
Eiropas Fonds Dienvidaustrumu Eiropai |
102 |
96 |
Vides izaugsmes fonds |
20 |
20 |
GEEREF |
56 |
— |
Mikrofinansēšanas instruments “Progress” |
14 |
— |
Citi ieguldījumi |
1 |
2 |
Kopā |
717 |
561 |
Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka (ERAB)
ERAB valde 2010. gada maijā apstiprināja reģistrēto apmaksāto kapitāla daļu nekavējošu palielinājumu par 1 miljardu euro. Maksājums par apmaksātajām kapitāla daļām notika, pārvietojot neto ienākumus, kas iepriekš bija iedalīti citiem nolūkiem, jo īpaši maksājumiem par šādām apmaksātajām kapitāla daļām. Tā kā ERAB netiek kotēta biržā un, ņemot vērā līguma ierobežojumus, kas noteikti ERAB statūtos, kuri cita starpā attiecas uz līdzdalības daļu pārdošanu, nepārsniedzot iegādes izmaksas un tikai esošajiem daļu turētājiem, Komisijas daļu ERAB novērtē, no izmaksām atskaitot norakstīto vērtības samazinājumu.
Komisija ir parakstījusies uz 3 % ERAB kopējā kapitāla, kas sasniedz 21 miljardus euro. Bilances datumā pieprasītā summa bija 187 miljoni euro, kas ir pilnībā apmaksāta. Nenokārtotie maksājumi par nepieprasīto kapitālu veido 443 miljonus euro.
Miljonos EUR |
||
ERAB |
Kopējais ERAB kapitāls |
Daļa, uz ko parakstījusies Komisija |
Kopējā kapitāla daļa |
20 793 |
630 |
Iemaksāts |
(6 197) |
(187) |
Nepieprasīts |
14 596 |
443 |
Riska kapitāla darījumos summas piešķir finanšu starpniekiem, lai finansētu ieguldījumus kapitālā. Tos pārvalda Eiropas Investīciju banka un finansē saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību politiku.
ETF uzsākšanas mehānisms ietver Izaugsmes un nodarbinātības programmu, MAP programmu un CIP programmu, kas ir EIF aizgādnībā un nodrošina atbalstu jaunu MVU izveidei un finansēšanai, ieguldot līdzekļus piemērotos specializētos riska kapitāla fondos.
Šajā pozīcijā ir ietverts arī Eiropas Fonds Dienvidaustrumu Eiropai, kas ir ieguldījumu uzņēmums ar mainīgu akciju kapitālu, SICAV). Eiropas Fonda Dienvidaustrumu Eiropai vispārējais mērķis ir tautsaimniecības attīstības un labklājības veicināšana Dienvidaustrumu Eiropā, ilgtspējīgi nodrošinot papildu finansējumu attīstībai ar vietējo finanšu starpnieku palīdzību.
Vides izaugsmes fonda (iepriekš – Dienvidaustrumu Eiropas energoefektivitātes fonds) vispārīgais mērķis ir uzlabot energoefektivitāti un veicināt atjaunojamo energoresursu izmantošanu Dienvidaustrumu Eiropā, piešķirot īpašu finansējumu uzņēmējiem un mājsaimniecībām sadarbībā ar finanšu iestādēm un izmantojot tiešu finansējumu.
Saistībā ar GEEREF tika veikts jauns ieguldījums 56 miljonu euro apmērā. Tas ir jauns un inovatīvs fonds, kura mērķis ir nodrošināt riska kapitālu globālā mērogā, izmantojot privātus ieguldījumus energoefektivitātes ieguldījumu un atjaunojamo energoresursu projektiem jaunattīstības valstīs un pārejas ekonomikas valstīs. 2010. gadā tika veikts arī jauns ieguldījums 14 miljonu euro apmērā mikrofinansēšanas instrumentā “Progress”, lai veicinātu nodarbinātību un sociālo iekļautību.
Gada beigās tika pieņemtas saistības vēl par 122 miljoniem euro ETF uzsākšanas mehānismam un MVU finansēšanas mehānismam, taču partneri šos līdzekļus vēl nav izmantojuši.
2.4. AIZDEVUMI
Miljonos EUR |
|||
|
Paskaidrojums |
31.12.2010. |
31.12.2009. |
No ES budžeta un EOTK piešķirtie aizdevumi |
2.4.1. |
162 |
169 |
No aizņemtiem līdzekļiem piešķirtie aizdevumi |
2.4.2. |
11 478 |
10 595 |
Kopā |
11 640 |
10 764 |
2.4.1. No Eiropas Savienības budžeta un likvidējamās EOTK piešķirtie aizdevumi
Miljonos EUR |
|||
|
Aizdevumi ar īpašiem nosacījumiem |
EOTK aizdevumi mājokļa iegādei |
Kopā |
Kopā 31.12.2009. |
143 |
26 |
169 |
Jauni aizdevumi |
2 |
— |
2 |
Atmaksātās summas |
(16) |
(5) |
(21) |
Uzskaites vērtības pārmaiņas |
11 |
1 |
12 |
Kopā 31.12.2010. |
140 |
22 |
162 |
Aizdevumi ar īpašiem nosacījumiem ir piešķirti ar preferenciālām procentu likmēm, īstenojot sadarbību ar trešām valstīm. Visas summas atmaksājamas vairāk nekā 12 mēnešus pēc gada beigām. Efektīvās procentu likmes par šiem aizdevumiem ir no 7,73 % līdz 14,507 %.
2.4.2. No aizņemtiem līdzekļiem piešķirtie aizdevumi
Miljonos EUR |
|||||
|
MFA |
Euratom aizdevumi |
Maksājumu bilance |
Likvidējamā EOTK |
Kopā |
Kopā 31.12.2009. |
587 |
484 |
9 303 |
261 |
10 635 |
Jauni aizdevumi |
— |
— |
2 850 |
— |
2 850 |
Atmaksātās summas |
(84) |
(17) |
— |
— |
(101) |
Valūtas kursa starpības |
— |
2 |
— |
7 |
9 |
Uzskaites vērtības pārmaiņas |
— |
— |
93 |
(4) |
89 |
Kopā 31.12.2010. |
503 |
469 |
12 246 |
264 |
13 482 |
Parāda summa < 1 gads |
— |
— |
2 004 |
— |
2 004 |
Parāda summa > 1 gads |
503 |
469 |
10 242 |
264 |
11 478 |
Efektīvās procentu likmes (norādītas kā procentu likmju diapazons) ir šādas.
Aizdevumi |
31.12.2010. |
31.12.2009. |
Makrofinansiāls atbalsts (MFA) |
0,99 %-4,54 % |
0,9625 %-4,54 % |
Euratom |
0,96313 %-5,76 % |
1,071 %-5,76 % |
Maksājumu bilance |
2,375 %-3,625 % |
3,125 %-3,625 % |
Likvidējamā EOTK |
0,556 %-5,8103 % |
0,346 %-5,8103 % |
Makrofinansiāla atbalsta (MFA) aizdevumi
MFA ir uz politiku balstīts finanšu instruments konkrētam mērķim nepiesaistīta atbalsta sniegšanai maksājumu bilances un/vai budžeta jomā partneriem trešās valstīs, kuras ģeogrāfiski atrodas tuvu ES teritorijai. Tie ir vidēja termiņa/ilgtermiņa aizdevumi vai dotācijas, vai atbilstīga abu veidu kombinācija, kas parasti papildina finansējumu saistībā ar SVF atbalstīto korekciju un reformu programmu. 2010. gada 31. decembrī Komisija bija noslēgusi līgumus par 300 miljoniem euro, taču līdz gada beigām partneri šos līdzekļus vēl nebija izmantojuši. Komisija nav saņēmusi trešo personu garantijas šiem aizdevumiem, bet tos garantē Garantiju fonds (skatīt 2.3.3. paskaidrojumu).
Euratom aizdevumi
Euratom ir viena no ES juridiskajām personām, un to pārstāv Eiropas Komisija. Tā piešķir aizdevumus dalībvalstīm, lai finansētu ieguldījumu projektus dalībvalstīs, kas saistīti ar rūpniecisku elektroenerģijas ražošanu atomelektrostacijās un ar degvielas cikla iekārtām rūpniecības vajadzībām. Tā piešķir arī aizdevumus trešām valstīm, lai uzlabotu drošības un efektivitātes līmeni atomelektrostacijās un kodoldegvielas cikla iekārtās, kuras darbojas vai tiek būvētas. Par šiem aizdevumiem ir saņemtas trešo personu garantijas 466 miljonu euro apmērā (2009. gadā – 481 miljons euro).
Maksājumu bilances aizdevumi
Maksājumu bilances aizdevums ir uz politiku balstīts finanšu instruments, kas ir izmantots atkārtoti, lai sniegtu vidēja termiņa finansiālu atbalstu ES dalībvalstīm pašreizējās ekonomikas un finanšu krīzes laikā. Izmantojot to, var piešķirt aizdevumus dalībvalstīm, kurām ir vai ko nopietni apdraud grūtības sakarā ar to maksājumu bilanci vai kapitāla izmaiņām. Šo iespēju var izmantot tikai dalībvalstis, kuras vēl nav ieviesušas euro. Maksimālā aizdevuma summa ir 50 miljardi euro. Šos aizdevumus garantē no ES vispārējā budžeta.
Laikā no 2008. gada novembra līdz 2010. gada beigām aizdevumi par kopējo summu 14,6 miljardi euro tika piešķirti Ungārijai, Latvijai un Rumānijai, no šīs summas līdz 2010. gada beigām tika izmaksāti 12,05 miljardi euro. Turpmākajā tabulā ir norādīti izmaksas un termiņa datumi maksājumu bilances aizdevumu daļām, kas jau ir izmaksātas.
Miljonos EUR |
||||||
|
Ungārija |
Latvija |
Rumānija |
Kopā |
||
Izmaksāts 2008. gadā |
||||||
|
2 000 |
— |
— |
2 000 |
||
Izmaksāts 2009. gadā |
||||||
|
— |
1 000 |
— |
1 000 |
||
|
2 000 |
— |
— |
2 000 |
||
|
— |
1 200 |
1 500 |
2 700 |
||
|
1 500 |
— |
— |
1 500 |
||
Izmaksāts 2010. gadā |
||||||
|
— |
— |
1 150 |
1 150 |
||
|
— |
500 |
1 000 |
1 500 |
||
|
— |
200 |
— |
200 |
||
31.12.2010. izmaksātie aizdevumi |
5 500 |
2 900 |
3 650 |
12 050 |
||
Kopā piešķirtie aizdevumi |
6 500 |
3 100 |
5 000 |
14 600 |
||
Nepieprasītās summas 31.12.2010. |
Vairs nav spēkā |
200 |
1 350 |
1 550 |
Jāatzīmē, ka darbības termiņš maksājumu bilances palīdzības programmai Ungārijai beidzās 2010. gada novembrī.
EFSM
Tā kā izmaksas no Eiropas Finanšu stabilizācijas mehānisma (EFSM) notika tikai pēc 2010. gada 31. decembra, informācija par šiem aizdevumiem ir izklāstīta 9. paskaidrojumā.
Likvidējamās EOTK aizdevumi
Šajā postenī galvenokārt iekļauti aizdevumi, kurus piešķīrusi likvidējamā EOTK no aizņemtiem līdzekļiem saskaņā ar EOTK līguma 54. un 56. pantu, kā arī trīs nekotēti parāda vērtspapīri, kurus emitējusi Eiropas Investīciju banka (EIB), lai segtu kāda parādnieka neizpildītās saistības. Šie parāda vērtspapīri tiks turēti līdz to gala termiņam (2017. un 2019. gads), lai segtu attiecīgo aizņēmumu apkalpošanas izmaksas. Uzskaites vērtības izmaiņas ir uzkrāto procentu izmaiņas, kurām pieskaitīta samaksāto uzcenojumu attiecīgā gada amortizācija un sākotnējās darījumu izmaksas, aprēķinā izmantojot efektīvās procentu likmes metodi.
2.5. ILGTERMIŅA PRIEKŠFINANSĒJUMS
Miljonos EUR |
||
|
31.12.2010. |
31.12.2009. (pārveidots) |
Priekšfinansējums (skatīt 2.5.1. paskaidrojumu) |
40 298 |
39 750 |
Nākamo periodu izdevumi (skatīt 2.5.2. paskaidrojumu) |
3 820 |
1 794 |
Ilgtermiņa priekšfinansējums |
44 118 |
41 544 |
2.5.1. Priekšfinansējums
Priekšfinansējuma atgūstamības vai izlietojuma laiks nosaka, vai to uzrāda kā īstermiņa vai ilgtermiņa priekšfinansējuma aktīvu. Izlietojumu nosaka projekta pamatā esošā nolīgumā. Visus atmaksājumus vai izlietojumu līdz 12 mēnešiem pirms pārskata datuma uzrāda kā īstermiņa priekšfinansējumu un tāpēc kā apgrozāmos līdzekļus, savukārt atlikums ir ilgtermiņa.
Kopā priekšfinansējums
Miljonos EUR |
||
|
31.12.2010. |
31.12.2009. |
Ilgtermiņa priekšfinansējums (skatīt turpmāk) |
40 298 |
39 750 |
Īstermiņa priekšfinansējums (skatīt 2.9. paskaidrojumu) |
9 123 |
9 077 |
Kopā priekšfinansējums |
49 421 |
48 827 |
Par priekšfinansējumu saņemtās garantijas:
Tās ir garantijas, ko Eiropas Komisija atsevišķos gadījumos pieprasa no saņēmējiem, izmaksājot avansa maksājumus (priekšfinansējumu). Ir divas vērtības, kuras tiek uzrādītas šiem garantijas veidiem, – “nominālās” un “aktuālās” vērtības. “Nominālās” vērtības pamatojošais notikums ir saistīts ar garantijas esību. “Aktuālās” vērtības garantijas pamatojošais notikums ir priekšfinansējuma maksājums un/vai priekšfinansējuma dzēšana pēc tam. 2010. gada 31. decembrī to garantiju "nominālā" vērtība, kuras saņemtas par priekšfinansējumu, bija 1 059 miljoni euro (2009. gadā – attiecīgi 936 miljoni euro un 724 miljoni euro).
Atsevišķas priekšfinansējuma summas, kas izmaksātas saskaņā ar Septīto pētniecības pamatprogrammu pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai (PP7), faktiski sedz Dalībnieku garantiju fonds (DGF), – 2010. gadā izmaksātā izmaksātā priekšfinansējuma kopsumma bija 3,2 miljardi euro (2009. gadā – 2,7 miljardi euro). Tas ir savstarpēja izdevīguma instruments, kas izveidots, lai segtu finanšu riskus, kas ES un dalībniekiem radušies PP7 netiešo darbību īstenošanas laikā; tā kapitāls un procenti veido izpildes nodrošinājumu. Visi to netiešo darbību dalībnieki, kuras ir dotācijas veidā (un tādējādi priekšfinansējuma veidā Komisijas uzskaitē), iemaksā 5 % no kopējās ES iemaksas DGF kapitālā darbības laikā. Tā kā šādi dalībnieki ir DGF īpašnieki, ES (ko pārstāv Komisija) darbojas kā viņu izpildaģents. Pēc netiešo darbību izpildes dalībnieki atgūst savas kapitāla iemaksas pilnībā, izņemot, ja DGF ir radušies zaudējumi saņēmēju saistību neizpildes dēļ, – šādā gadījumā dalībnieki atgūst ne mazāk kā 80 % no to iemaksām. Tādējādi Dalībnieku garantiju fonds aizsargā gan Komisijas, gan dalībnieku finanšu intereses. 2010. gada 31. decembrī dalībnieki bija veikuši iemaksas DGF par kopējo summu 866 miljoni euro (2009. gadā – 561 miljons euro) – skatīt arī 11. paskaidrojumu.
Ilgtermiņa priekšfinansējums
Miljonos EUR |
||
Pārvaldības veids |
31.12.2010. |
31.12.2009. |
Tieša centralizēta pārvaldība |
1 695 |
1 148 |
Netieša centralizēta pārvaldība |
620 |
486 |
Decentralizēta pārvaldība |
441 |
347 |
Dalīta pārvaldība |
37 055 |
37 199 |
Kopēja pārvaldība |
487 |
568 |
Īsteno citas iestādes un aģentūras |
0 |
2 |
Kopā |
40 298 |
39 750 |
Lielākās ilgtermiņa priekšfinansējuma summas saistītas ar struktūrfondu pasākumiem 2007.-2013. gada plānošanas periodā – Reģionālās attīstības fonda (ERAF), Sociālā fonda (ESF), Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), Kohēzijas fonda (KF) un Zivsaimniecības fonda pasākumiem. Tā kā daudzi no šiem projektiem pēc būtības ir ilgtermiņa projekti, attiecīgajiem avansa maksājumiem jābūt pieejamiem periodā, kas ilgāks par vienu gadu. Tāpēc šīs priekšfinansējuma summas norādītas kā ilgtermiņa aktīvi.
2.5.2. Nākamo periodu izdevumi
Miljonos EUR |
||
|
31.12.2010. |
31.12.2009. (pārveidots) |
Finansēšanas vadības instrumenti |
3 820 |
1 794 |
Kopā |
3 820 |
1 794 |
Kohēzijas un lauku attīstības 2007.–2013. gada programmu ietvaros maksājumus no ES budžeta dalībvalstīm var veikt kā ieguldījumus finansēšanas vadības instrumentos (aizdevumu, garantiju vai kapitāla instrumentu veidā), par kuru izveidi un pārvaldību ir atbildīgas dalībvalstis. Tomēr tiesību pamataktos nav noteikts dalībvalstu pienākums sniegt periodiskus ziņojumus Komisijai par šo fondu izmantošanu. Ir konstatēts, ka ne visi naudas līdzekļi ir izmantoti ar attiecīgo instrumentu, kaut arī līdz 2010. gadam un ietverot to šie maksājumi ir uzskaitīti kā izmaksas Komisijas grāmatvedības sistēmā. Tāpēc ir piemērotāk tos klasificēt bilancē kā aktīvus (nākamo periodu izdevumi).
Ir arī atzīmēts, ka, ņemot vērā paredzētos nolūkus šo summu izlietošanai, to izmantošanu nav iespējams noteikt tikai ar informācijas pamatavotu, tādu kā instrumenta kontu pārskati, pārbaudi, jo, piemēram, summas, kas izmantotas kā garantijas, paliek nobloķētas instrumenta bankas kontos un instrumentam atmaksātie aizdevumi kļūst pieejami jauniem aizdevumiem. Tā kā dalībvalstīm nav noteikta prasība īpaši ziņot par šiem fondiem, un Komisijai rastos pārāk lielas izmaksas, ja tā pati ievāktu šādu informāciju, bija nepieciešams veikt novērtējumus, lai pareizi atspoguļotu finanšu pārskatos šo summu izmantošanu plānošanas periodā. Precīzākā iespējamā metode (un tādējādi arī izmantotā pieeja) ir izdevumu iekļaušana saimnieciskā rezultāta pārskatā ar lineāro metodi visā plānošanas periodā līdz 31.12.2015., kas ir pēdējā diena, kad šādi izdevumi ir pieļaujami.
Lai sasniegtu šo mērķi, Komisija 2011. gada sākumā pieprasīja nepieciešamo informāciju dalībvalstīm, lai aprēķinātu un pēc tam atzītu neizmantotās summas 2010. gada 31. decembra bilancē. Kopsummu veido summas, ko dalībvalstis iespējami izmantos 2011. gada laikā (kā minēts 2.9.2. paskaidrojumā), un summas, ko izmantos pēc 2011. gada, kas norādītas iepriekš redzamajā tabulā.
Tā kā izmaiņas grāmatvedības politikā un attiecīgās summas ir būtiskas, saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem un starptautiski pieņemto grāmatvedības praksi 2009. gada bilance šajos pārskatos ir pārveidota, lai ar salīdzināmiem skaitļiem atspoguļotu situāciju tā, it kā šāda pati grāmatvedības metode būtu lietota pagājušajā gadā. 2008. gada ietekme tikai novērtēta tikai 18 miljonu euro apmērā, šī summa tika attiecīgi pielāgota, ņemot vērā, 2009. gada uzkrāto deficītu, un atlikums 2009. gada sākumā netika pārveidots. Šīs pārveidošanas ietekme uz sākotnējo 2009. gada bilanci ir parādīta turpmāk.
|
2009. gada sākotnējā bilance |
Izmaiņas grāmatvedības politikā |
2009. gada pārveidotā bilance |
Ilgtermiņa priekšfinansējums: |
|||
Priekšfinansējums |
39 750 |
— |
39 750 |
Nākamo periodu izdevumi |
— |
1 794 |
1 794 |
|
39 750 |
1 794 |
41 544 |
Īstermiņa priekšfinansējums: |
|||
Priekšfinansējums |
9 077 |
— |
9 077 |
Nākamo periodu izdevumi |
— |
359 |
359 |
|
9 077 |
359 |
9 436 |
Īstermiņa ieguldījumi |
|||
Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu izdevumi |
3 912 |
295 |
4 207 |
Kopā aktīvi |
100 859 |
2 448 |
103 307 |
Kopā saistības |
(145 585) |
— |
(145 585) |
Neto aktīvi |
(44 726) |
2 448 |
(42 278) |
Uzkrātais rezultāts un rezerves |
|||
Rezerves |
3 323 |
— |
3 323 |
Uzkrātais deficīts |
(52 506) |
18 |
(52 488) |
Kārtējā gada rezultāts |
4 457 |
2 430 |
6 887 |
|
(44 726) |
2 448 |
(42 278) |
2.6. ILGTERMIŅA DEBITORU PARĀDI
Miljonos EUR |
||
|
31.12.2010. |
31.12.2009. |
Dalībvalstis |
14 |
26 |
Aizdevumi EOTK darbiniekiem |
9 |
10 |
Garantijas un noguldījumi |
14 |
17 |
Citi |
3 |
2 |
Kopā |
40 |
55 |
No dalībvalstīm saņemamās summas ir summas, kas bijušajām kandidātvalstīm jāmaksā likvidējamai EOTK. No ilgtermiņa debitoru parāda kopsummas 14 miljoni euro (2009. gadā – 26. miljoni euro) ir saistīti ar darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu.
APGROZĀMIE LĪDZEKĻI
2.7. KRĀJUMI
Miljonos EUR |
||
Apraksts |
31.12.2010. |
31.12.2009. |
Zinātniskie materiāli |
71 |
62 |
Citi |
20 |
15 |
Kopā |
91 |
77 |
2.8. ĪSTERMIŅA IEGULDĪJUMI
Pārdošanai pieejamie īstermiņa aktīvi
Miljonos EUR |
||
|
31.12.2010. |
31.12.2009. |
Likvidējamā EOTK |
1 283 |
1 483 |
Riska dalīšanas finanšu mehānisms |
419 |
244 |
Aizdevumu garantijas instruments Ten-T projektiem |
111 |
61 |
BUFI ieguldījumi |
515 |
0 |
Citi |
3 |
3 |
Kopā |
2 331 |
1 791 |
Īstermiņa ieguldījumi ietver pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus, kurus iegādājas to atdeves vai peļņas dēļ vai kurus tur, lai izveidotu noteiktu aktīvu struktūru vai likviditātes papildu avotu, un tāpēc tos iespējams pārdot, lai nodrošinātu likviditātes vajadzības, vai procentu likmju izmaiņu gadījumā.
Attiecībā uz likvidējamās EOTK summām visi pārdošanai pieejamie ieguldījumi ir parāda vērtspapīri EUR valūtā un tiek kotēti aktīvā tirgū. Parāda vērtspapīru ar galīgo termiņu 2010. gadā vērtība 2010. gada 31. decembrī (izteikta patiesajā vērtībā) bija 294 miljoni euro (2009. gadā — 242 miljoni euro).
Kaut arī ir bijušas aktīvu iegādes gan Riska dalīšanas finanšu mehānismā, gan Aizdevumu garantijas instruments Ten-T projektiem (skatīt arī 5.1.2. paskaidrojumu), ievērojamais palielinājums pagājušajā gadā galvenokārt ir saistīts ar provizoriski iekasētu soda naudu summu ieguldījumu īpaši izveidotā fondā, ko pārvalda DG ECFIN (BUFI). Iepriekšējos gados šīs summas būtu turētas īpašos bankas kontos – skatīt 2.11. paskaidrojumu, nauda, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi.
2.9. ĪSTERMIŅA PRIEKŠFINANSĒJUMS
Miljonos EUR |
||
|
31.12.2010. |
31.12.2009. (Restated) |
Priekšfinansējums (skatīt 2.9.1. paskaidrojumu) |
9 123 |
9 077 |
Nākamo periodu izdevumi (skatīt 2.9.2. paskaidrojumu) |
955 |
359 |
Kopā īstermiņa priekšfinansējums |
10 078 |
9 436 |
2.9.1. Priekšfinansējums
Miljonos EUR |
||
Pārvaldības veids |
31.12.2010. |
31.12.2009. |
Tieša centralizēta pārvaldība |
3 038 |
2 924 |
Netieša centralizēta pārvaldība |
2 368 |
1 990 |
Decentralizēta pārvaldība |
536 |
700 |
Dalīta pārvaldība |
2 177 |
2 550 |
Kopēja pārvaldība |
894 |
832 |
Īsteno citas iestādes un aģentūras |
110 |
81 |
Kopā |
9 123 |
9 077 |
Samazinājums dalītās pārvaldības īstermiņa priekšfinansējumā ir saistīts ar Solidaritātes fonda darbības izbeigšanu. Kaut arī 2010. gadā tika izmaksātas iepriekšējā finansējuma daļas par jauniem projektiem (programmas 2007.–2013. gadam), tās tiek klasificētas kā ilgtermiņa aktīvi, kā paskaidrots 2.5. paskaidrojumā. Īstermiņa priekšfinansējuma palielinājums attiecībā uz netiešo un tiešo centralizēto pārvaldību ir saistīts ar darbības paplašināšanos, galvenokārt pētniecības un izstrādes jomā.
2.9.2. Nākamo periodu izdevumi
Miljonos EUR |
||
|
31.12.2010. |
31.12.2009. (pārveidots) |
Finansēšanas vadības instrumenti |
955 |
359 |
Kopā |
955 |
359 |
Kā izklāstīts 2.5.2. paskaidrojumā, šīs summas ir saistītas ar maksājumiem dalībvalstīm kohēzijas un lauku attīstības 2007.–2013. gada programmām, lai izveidotu finansēšanas vadības instrumentus vai veiktu iemaksas tajos, taču līdz gada beigām attiecīgajos instrumentos summas nav izmantotas. Iepriekš minēto summu izmantošana ir paredzēta 2011. gadā.
2.10. ĪSTERMIŅA DEBITORU PARĀDI
Miljonos EUR |
||
|
31.12.2010. |
31.12.2009. (pārveidots) |
Aizdevumi un termiņnoguldījumi |
2 170 |
216 |
Īstermiņa debitoru parādi |
6 786 |
4 519 |
Dažādi debitoru parādi |
20 |
16 |
Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu izdevumi |
4 525 |
4 207 |
Kopā |
13 501 |
8 958 |
Īstermiņa debitoru parādu kopsumma ir aprēķināta kā 11 009 miljoni euro (2009. gadā – 8 415 miljoni euro) darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu.
2.10.1. Aizdevumi un termiņnoguldījumi
Šīs summas attiecas uz sākotnējiem maksājumu bilances aizdevumiem 2 004 miljona euro apmērā, kuru atmaksas galīgais termiņš ir īsāks par 12 mēnešiem pēc bilances datuma (skatīt 2.4. paskaidrojumu iepriekš). Šajā pozīcijā ir iekļauti arī termiņnoguldījumi 166 miljonu euro apmērā, galvenokārt saistīti ar likvidējamo EOTK.
2.10.2. Īstermiņa debitoru parādi
Miljonos EUR |
||||||
Uzskaites grupa |
31.12.2010. |
31.12.2009. |
||||
Bruto summa |
Norakstītā summa |
Neto vērtība |
Bruto summa |
Norakstītā summa |
Neto vērtība |
|
Klienti |
207 |
(79) |
128 |
277 |
(76) |
201 |
Soda nauda |
4 584 |
(406) |
4 178 |
3 370 |
(133) |
3 237 |
Dalībvalstis |
4 011 |
(1 625) |
2 386 |
2 198 |
(1 191) |
1 007 |
Citi |
96 |
(2) |
94 |
76 |
(2) |
74 |
Kopā |
8 898 |
(2 112) |
6 786 |
5 921 |
(1 402) |
4 519 |
Klienti
Tie ir iekasēšanas rīkojumi, kas iegrāmatoti uzskaitē 2010. gada 31. decembrī kā konstatētas atgūstamas prasījumu summas un vēl nav iekļauti citās pozīcijās bilances aktīvu daļā.
Soda nauda
Tas attiecas uz summām, kas jāatgūst saistībā ar Komisijas uzliktajiem naudas sodiem. Palielinājums pagājušā gada norakstītajiem līdzekļiem galvenokārt ir skaidrojams ar to naudas sodu samazinājumu 2011. gada laikā, par kurām izlemts līdz 2010. gada 31. decembrim. Turklāt, norakstītajā summā ir ņemts vērā fakts, ka dažus no jaunajiem piemērotajiem naudas sodiem ekonomikas un finanšu krīzes apstākļos nevar segt ar provizoriskiem maksājumiem vai banku garantijām. Attiecībā uz šiem debitoru parādiem ir saņemtas garantijas 2 585 miljonu euro apmērā par naudas sodiem, kas nebija nomaksāti 2010. gada 31. decembrim (2009. gadā – 2 952 miljoni euro). Jāpiebilst, ka 1 771 miljoni euro no iepriekš minētajām summām bija maksājamas pēc 2010. gada 31. decembra.
No dalībvalstīm saņemamie debitoru parādi
Debitoru parādi saistībā ar ELGF un lauku attīstību
Šajā postenī galvenokārt ietilpst tās ELGF līdzekļu saņēmēju parāda summas 2010. gada 31. decembrī, ko dalībvalstis deklarējušas un apstiprinājušas 2010. gada 15. oktobrī un no kurām atskaitīti 20 %, ko dalībvalstis drīkst paturēt administratīvo izmaksu segšanai. Tika veikts novērtējums par debitoru parādiem, kas radušies pēc minētās deklarācijas iesniegšanas līdz 2010. gada 31. decembrim. Komisija arī novērtē norakstāmās summas saistībā ar līdzekļu saņēmēju parādiem, kuru atgūšana ir maz ticama. Tas, ka ir veikta šāda korekcija, nenozīmē, ka Komisija atsakās no tiesībām atgūt šīs summas nākotnē. Jāatzīmē, ka norakstīšanas metode 2010. gadā tika pielāgota, ietekmējot gan ienākumus, gan izdevumus, un pielāgojums ir neitrāls pret neto summu, sk. 3.2.3. paskaidrojumu. Saskaņā ar jauno metodi debitoru parādus iegrāmato par nominālvērtību, un vērtības samazinājumu pamato ar statistisku analīzi (atgūšanas likme).
Debitoru parādi par pašu resursi
Jāpiebilst, ka dalībvalstīm ir tiesības ieturēt 25 % no tradicionālajiem pašu resursiem iekasēšanas izmaksu segšanai, tāpēc iepriekš minētās summas neietver šo atskaitījumu. Pamatojoties uz dalībvalstu iesniegto novērtējumu, no dalībvalstu debitoru parādiem atskaitītas norakstāmās summas 811 miljona euro apmērā. Tomēr tas nenozīmē, ka Komisija atsakās no tiesībām atgūt šīs vērtības korekcijas summas.
Pārējie no dalībvalstīm saņemamie debitoru parādi
Pārējie no dalībvalstīm saņemamie debitoru parādi ietver atgūstamās izdevumu summas 30 miljonu euro apmērā un ELGF avansa maksājumus 199 miljonu euro apmērā salīdzinājumā ar attiecīgi 72 miljoniem euro un 8 miljoniem euro 2009. gadā.
Miljonos EUR |
||
|
31.12.2010. |
31.12.2009. |
Debitoru parādi saistībā ar ELGF un lauku attīstību |
||
ELGF |
1 130 |
627 |
PLAI |
19 |
— |
SAPARD |
146 |
— |
Norakstītā summa |
(814) |
(350) |
Kopā |
481 |
277 |
Samaksātais un no dalībvalstīm atgūstamais PVN |
46 |
38 |
Pašu resursi |
||
Iekļauts A kontā |
81 |
89 |
Iekļauts atsevišķā kontā |
1 285 |
1 260 |
Norakstītā summa |
(811) |
(841) |
Citi |
391 |
25 |
Kopā |
946 |
533 |
Pārējie no dalībvalstīm saņemamie debitoru parādi |
913 |
159 |
Kopā |
2 386 |
1 007 |
2.10.3. Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu izdevumi
Miljonos EUR |
||
|
31.12.2010. |
31.12.2009. (pārveidots) |
Uzkrātie ienākumi |
3 445 |
3 655 |
Nākamo periodu izdevumi |
1 061 |
525 |
Citi |
19 |
27 |
Kopā |
4 525 |
4 207 |
Lielākā summa šajā pozīcijā ir uzkrātie ienākumi:
Miljonos EUR |
||
|
31.12.2010. |
31.12.2009. |
Pašu resursi |
2 657 |
2 209 |
Piešķirtie lauksaimniecības ieņēmumi nov. un dec. |
72 |
940 |
ELGF: neizpildītie atbilstības koriģēšanas lēmumi |
520 |
0 |
Kohēzijas fonds, Reģionālās attīstības fonds un Lauku attīstības fonds: finanšu korekcijas |
43 |
404 |
Citi uzkrātie ienākumi |
153 |
102 |
Uzkrātie ienākumi kopā |
3 445 |
3 655 |
Citi uzkrātie ienākumi galvenokārt ir novēloti procentu ienākumi, uzkrātie banku procenti un uzkrātie procenti par priekšfinansējuma summām.
Nozīmīgākās summas, kas iekļautas kā nākamo periodu izdevumi, ir līdzekļi, ko dalībvalstis ir pārskaitījušas finansēšanas vadīšanas instrumentiem un kas gada beigās vēl nav deklarēti Komisijai vai kurus Komisija vēl nav atmaksājusi. To kopsumma 2010. gada 31. decembrī bija 858 miljardi euro (2009. gadā– 295 miljoni euro). Jāatzīmē, ka summa par 2009. gadu ir pārveidota, skatīt 2.5.2. paskaidrojumu sīkākai informācijai. Nākamo periodu izdevumos ir iekļauta arī summa 182 miljonu apmērā, kuras nozīmīgākās sastāvdaļas ir bija avansa maksājumi 50 miljonu apmērā par divpusējiem zvejas nolīgumiem ar trešām valstīm, 41 miljons euro par Eiropas skolu un 44 miljoni euro par biroju īri.
2.11. NAUDA UN TĀS EKVIVALENTI
Miljonos EUR |
||
|
31.12.2010. |
31.12.2009. |
Nauda, uz ko neattiecas izmantošanas ierobežojumi |
||
Konti valstu kasēs un centrālajās bankās |
10 123 |
10 958 |
Tekošie konti |
1 150 |
1 967 |
Avansa konti |
39 |
42 |
Pārvedumi (nauda ceļā) |
1 |
9 |
Īstermiņa noguldījumi un citi naudas ekvivalenti |
1 670 |
1 486 |
Kopā |
12 983 |
14 462 |
Naudas līdzekļi, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi |
9 080 |
8 910 |
Kopā |
22 063 |
23 372 |
2.11.1. Nauda, uz ko neattiecas izmantošanas ierobežojumi
Nauda, uz ko neattiecas izmantošanas ierobežojumi, ir visi līdzekļi, kas atrodas ES kontos katrā dalībvalstī un EBTA valstī (valsts kasē vai centrālajā bankā), norēķinu kontos, avansa kontos, kā arī īstermiņa bankas noguldījumi un skaidras naudas līdzekļi sīkiem izdevumiem.
Summas, kas ir parādītas kā īstermiņa noguldījumi, attiecas galvenokārt uz naudas līdzekļiem, kurus ES vārdā pārvalda uzticības personas konkrētu no ES budžeta finansētu programmu īstenošanai. Gada beigās 131 miljons euro bija piesaistīti, taču citas puses šos līdzekļus vēl nebija izmantojušas.
2.11.2. Naudas līdzekļi, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi
Nauda, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi, ir summas, kas saņemtas saistībā ar Komisijas uzliktajiem naudas sodiem, kuru maksājumu vēl var apstrīdēt. Šīs summas atrodas īpašos noguldījuma kontos, kas netiek izmantoti citām darbībām.
ILGTERMIŅA SAISTĪBAS
2.12. PABALSTI DARBINIEKIEM
Miljonos EUR |
||
|
31.12.2010. |
31.12.2009. |
Pensijas – darbinieki |
32 801 |
33 316 |
Pensijas – citi |
840 |
663 |
Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma |
3 531 |
3 263 |
Total |
37 172 |
37 242 |
2.12.1. Pensijas – darbinieki
Saskaņā ar Civildienesta noteikumu 83. pantu darbinieku pensiju shēmā (PSEO: Eiropas ierēdņu pensiju shēma) paredzēto pabalstu maksājumus veic no ES budžeta. Shēma netiek finansēta, bet dalībvalstis kolektīvi garantē minēto pabalstu maksājumus atbilstīgi šo izdevumu finansēšanai noteiktajam apmēram. Turklāt vienu trešdaļu no šīs shēmas ilgtermiņa finansējuma veido ierēdņu obligātās iemaksas.
Pensiju shēmas saistības tika novērtētas, pamatojoties uz darbinieku un pensionēto darbinieku skaitu 2010. gada 31. decembrī un minētajā datumā piemērojamo Civildienesta noteikumu normām. Šo novērtējumu veica saskaņā ar 25. SPSGS noteikto metodiku (un attiecīgi arī 12. ES grāmatvedības noteikumu). Metodi, ko piemēro minēto saistību aprēķināšanā, sauc par plānotās vienības kredītmetodi. Vērtējumā izmantoti šādi vērtēšanas datumā pieejamie galvenie aktuārie pieņēmumi.
Aktuāra pieņēmumi |
31.12.2010. |
31.12.2009. |
Nominālā diskonta likme |
4,6 % |
4,5 % |
Paredzamais inflācijas līmenis |
2,1 % |
2,5 % |
Faktiskā diskonta likme |
2,4 % |
2,0 % |
Laulību varbūtība: vīrietim/sievietei |
84 %/38 % |
84 %/38 % |
Vispārējais algu pieaugums/pensiju pārvērtēšana |
0 % |
0 % |
2008. gada starptautiskā civildienesta ierēdņu dzīves ilguma tabula. |
Jā |
Jā |
Saistības attiecas uz šādu personu iepriekš noteiktajām tiesībām:
1. |
shēmā iesaistīto visu iestāžu un aģentūru personāls, ar kuriem 2010. gada 31. decembrī pastāvēja darba tiesiskās attiecības; |
2. |
personāls, kuru stāvoklis ir nenoteikts, t. i., darbinieki, kas pagaidām vai uz visiem laikiem pametuši darbu iestādēs, bet kuru pensiju tiesības pensiju shēmā saglabājas (darbinieki, kuri nostrādājuši vismaz 10 gadus); |
3. |
bijušie ierēdņi un citi darbinieki, kas saņem izdienas pensiju; |
4. |
bijušie ierēdņi un citi darbinieki, kas saņem invaliditātes pensiju; |
5. |
bijušie ierēdņi un citi darbinieki, kas saņem invaliditātes pabalstu; |
6. |
apgādnieka zaudējuma pensijas saņēmēji (atraitnes, atraitņi, bāreņi, apgādājamās personas). |
Galvenie punkti, kas jāatzīmē (skatīt arī turpmāk redzamo tabulu par galvenajām izmaiņām):
— |
Bruto aktuārās saistības 2010. gada 31. decembrī tika novērtētas par summu 36 639 miljoni euro (2009. gadā – 37 215 miljoni euro). Tai pieskaita koeficienta korektora ietekmi 1 063 miljonu euro apmērā (2009. gadā – 1 079 miljoni euro). Saņēmēju maksājamie nodokļi atskaitīti no kopējām bruto saistībām, lai iegūtu neto saistības, ko iekļauj bilancē (jo, veicot pensiju maksājumus, nodoklis tiek ieturēts un kreditēts ES ieņēmumos maksājuma veikšanas gadā). Tādējādi šīs neto saistības (bruto saistības, no kurām atskaitīti nodokļi) 2010. gada 31. decembrī ir novērtētas 32 801 miljonu euro apmērā. |
— |
Darbinieku pensijas shēmas dalībnieku skaits pieauga par 1 578 personām. |
2.12.2. Pensijas – citi
Šeit ietilpst pensiju saistības attiecībā uz Komisijas, Tiesas (un Vispārējās tiesas), Revīzijas palātas, Padomes ģenerālsekretāru, Ombuda, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja un Eiropas Savienības Civildienesta tiesas esošajiem un bijušajiem locekļiem. Šajā pozīcijā ietvertas arī saistības attiecībā uz Eiropas Parlamenta locekļu pensijām.
2.12.3. Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma
Novērtētas arī ES saistības attiecībā uz kopīgajā veselības apdrošināšanas shēmā veicamajām iemaksām par tās pensionētajiem darbiniekiem. Bruto saistības ir novērtētas par 3 791 miljonu euro un plāna aktīvi 260 miljonu euro apmērā ir atskaitīti no bruto saistībām, lai iegūtu neto summu. Aprēķinā izmantotā diskonta likme un vispārējais algu pieaugums ir tādi paši kā tie, kas izmantoti darbinieku pensiju vērtējumā.
Darbinieku pabalstu bruto saistību pārmaiņas
Miljonos EUR |
||
|
Saistības darbinieku pensijām |
Veselības apdrošināšana |
Bruto saistības 2010. gada 31. decembrī |
37 215 |
3 535 |
Darba izmaksas / parastās izmaksas |
1 331 |
188 |
Procentu izmaksas |
1 709 |
169 |
Samaksātie pabalsti |
(1 131) |
(95) |
Aktuārā peļņa |
(2 566) |
(6) |
Pārmaiņas sakarā ar jauniem darbiniekiem |
81 |
— |
Bruto saistības 2010. gada 31. decembrī |
36 639 |
3 791 |
2.13. ILGTERMIŅA UZKRĀJUMI
Miljonos EUR |
|||||||
|
Summa 31.12.2009. |
Papildu uzkrājumi |
Apvērstās neizlietotās summas |
Izlietotās summas |
Pārvietošana uz īstermiņa uzkrājumiem |
Aplēšu izmaiņas |
Summa 31.12.2010. |
Tiesas prāvas |
413 |
30 |
(136) |
(1) |
0 |
0 |
306 |
Kodolobjekta nojaukšana |
908 |
0 |
0 |
(3) |
(21) |
21 |
905 |
Finanšu |
76 |
38 |
0 |
0 |
(30) |
2 |
86 |
Citi |
72 |
18 |
(9) |
(55) |
(6) |
0 |
20 |
Kopā |
1 469 |
86 |
(145) |
(59) |
(57) |
23 |
1 317 |
Tiesas prāvas
Šeit novērtētas summas, kas, iespējams, būs jāmaksā pēc 2011. gada saistībā ar vairākām notiekošām tiesas prāvām. Lielāko daļu (300 miljonus euro) nosaka 2010. gada 31. decembrī vēl nepabeigtās tiesas prāvas saistībā ar ELGF izdevumu koriģēšanu un citas tiesas prāvas, kas skar lauksaimniecības izdevumus.
Kodolobjekta nojaukšana
Neatkarīgu ekspertu konsorcijs 2008. gadā atjaunināja savu 2003. gada pētījumu, lai novērtētu KPC kodoliekārtu ekspluatācijas pārtraukšanas un atkritumu apsaimniekošanas programmas izmaksas. Pārskatītā aplēse 1 222 miljonu euro apmērā (iepriekš – 1 145 miljoni euro) ir pamats uzkrājumu iekļaušanai finanšu pārskatos. Saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem aprēķinātos uzkrājumus indeksē atbilstoši inflācijai un tad diskontē līdz to neto pašreizējai vērtībai (izmantojot euro nulles kupona mijmaiņas darījumu procentu likmju līkni). 2010. gada 31. decembrī uzkrājumu kopsumma bija 926 miljoni euro, kuru veido summas, kuras paredzēts maksāt 2011. gadā (21 miljoni euro) un turpmāk (905 miljoni euro). Ņemot vērā minētās programmas paredzamo ilgumu (aptuveni 20 gadi), jāatzīst, ka pastāv zināma nenoteiktība attiecībā uz šo novērtējumu, un galīgās izmaksas varētu atšķirties no pašreiz noteiktajām summām.
Finanšu uzkrājumi
Tie ir uzkrājumi, kas atbilst paredzamajiem zaudējumiem, kas iestāsies saistībā ar garantijām, kas piešķirtas saskaņā ar 1998. gada MVU garantiju mehānismu, 2001. gada MVU garantiju mehānismu un 2007. gada MVU garantiju mehānismu KJP ietvaros, kur Eiropas Investīciju fonds (EIF) var Komisijas uzdevumā savā vārdā izsniegt garantijas, kuru risku uzņemas Komisija. Tomēr ar izmantotām un neizmantotām garantijām saistītais finanšu risks ir ierobežots. Ilgtermiņa finanšu uzkrājumus diskontē līdz to neto pašreizējai vērtībai (euro mijmaiņas gada likmi).
Citi uzkrājumi
Šeit galvenā summa attiecas uz novērtējumu par ES ieguldījumiem dažādās dalībvalstīs no Ārkārtas veterinārā fonda saistībā ar konkrētu dzīvnieku slimību uzliesmojumiem par kopējo summu 12 miljoni euro (2009. gadā – 60 miljoni euro), kas sadalīta starp paredzamo norēķinu summu 2011. gadā (10 miljoni euro) un vēlāk (2 miljoni euro).
2.14. ILGTERMIŅA FINANŠU SAISTĪBAS
Miljonos EUR |
|||||
|
MFA |
Euratom aizdevumi |
Maksājumu bilance |
Likvidējamā EOTK |
Kopā |
Kopā 31.12.2009. |
587 |
484 |
9 303 |
225 |
10 599 |
Jauni aizņēmumi |
— |
— |
2 850 |
— |
2 850 |
Atmaksātās summas |
(84) |
(17) |
— |
— |
(101) |
Valūtas kursa starpības |
— |
2 |
— |
6 |
8 |
Uzskaites vērtības pārmaiņas |
— |
— |
93 |
— |
93 |
Kopā 31.12.2010. |
503 |
469 |
12 246 |
231 |
13 449 |
Parāda summa < 1 gads |
— |
— |
2 004 |
— |
2 004 |
Parāda summa > 1 gads |
503 |
469 |
10 242 |
231 |
11 445 |
Šajā pozīcijā ietilpst Eiropas Savienības aizņēmumi, kuru termiņš pārsniedz vienu gadu. Aizņēmumos ietilpst ar sertifikātiem apliecināti parādi 13 211 miljonu euro apmērā (2009. gadā – 10 324 miljons euro). Uzskaites vērtības pārmaiņas atbilst uzkrāto procentu izmaiņām.
Efektīvās procentu likmes (norādītas kā procentu likmju diapazons) ir šādas.
Aizņēmumi |
31.12.2010. |
31.12.2009. |
Makrofinansiāla atbalsta (MFA) aizdevumi |
0,99 %-4,54 % |
0,9625 %-4,54 % |
Euratom |
0,987 %-5,6775 % |
0,9031 %-5,6775 % |
Maksājumu bilance |
2,375 %-3,625 % |
3,125 %-3,625 % |
Likvidējamā EOTK |
0,556 %-9,2714 % |
0,346 %-9,2714 % |
2.15. CITAS ILGTERMIŅA SAISTĪBAS
Miljonos EUR |
||
|
31.12.2010. |
31.12.2009. |
Parādi par finanšu izpirkumnomu |
1 672 |
1 736 |
Pa daļām apmaksātās ēkas |
382 |
395 |
Citi |
50 |
47 |
Kopā |
2 104 |
2 178 |
Šajā postenī ietilpst galvenokārt izpirkumnomas saistības, kuru termiņš pārsniedz vienu gadu (skatīt 2.2. paskaidrojumu iepriekš). Tajā ietilpst arī summas par noteiktām ēkām, kuras Komisija iegādājās un kuru pirkuma cena tiks nomaksāta pa daļām, – tie nav izpirkumnomas līgumi, jo īpašumtiesības pārgāja Komisijai nekavējoties.
ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS
2.16. ĪSTERMIŅA UZKRĀJUMI
Miljonos EUR |
|||||||
|
Summa 31.12.2009. |
Papildu uzkrājumi |
Apvērstās neizlietotās summas |
Izlietotās summas |
Pārvietojums no ilgtermiņa uzkrājumiem |
Aplēšu izmaiņas |
Summa 31.12.2010. |
Tiesas prāvas |
30 |
7 |
(7) |
(1) |
0 |
0 |
29 |
Kodolobjekta nojaukšana |
22 |
0 |
0 |
(22) |
21 |
0 |
21 |
Finanšu |
128 |
21 |
(3) |
(38) |
30 |
2 |
140 |
Citi |
33 |
10 |
(5) |
(20) |
6 |
0 |
24 |
Kopā |
213 |
38 |
(15) |
(81) |
57 |
2 |
214 |
Šajā pozīcijā ietverta uzkrājumu daļa maksājumiem, kuru termiņš ir mazāks par vienu gadu.
2.17. ĪSTERMIŅA FINANŠU SAISTĪBAS
Šajā pozīcijā ir ietverti maksājumu bilances aizņēmumi par summu 2 004 miljoni euro (skatīt 2.14. paskaidrojumu), kuru termiņš beidzas 12 mēnešu laikā pēc bilances datuma (2009. gadā – 40 miljoni euro saistībā ar MFA).
2.18. KREDITORU PARĀDI
Miljonos EUR |
||
|
31.12.2010. |
31.12.2009. |
Ilgtermiņa saistību īstermiņa daļa |
78 |
71 |
Īstermiņa kreditoru parādi |
17 615 |
15 260 |
Dažādi kreditoru parādi |
97 |
133 |
Uzkrātās maksas un nākamo periodu ienākumi |
66 739 |
78 420 |
Kopā |
84 529 |
93 884 |
2.18.1. Ilgtermiņa saistību īstermiņa daļa
Miljonos EUR |
||
|
31.12.2010. |
31.12.2009. |
Saistības par finanšu izpirkumnomu |
65 |
59 |
Citi |
13 |
12 |
Kopā |
78 |
71 |
2.18.2. Īstermiņa kreditoru parādi
Miljonos EUR |
||
Veids |
31.12.2010. |
31.12.2009. |
Dalībvalstis |
17 035 |
14 903 |
Piegādātāji un citi |
1 292 |
944 |
Aplēstās neattiecināmās summas |
(712) |
(587) |
Kopā |
17 615 |
15 260 |
Īstermiņa kreditoru parādi ietver izmaksu pārskatus, ko ES saņēmusi atbilstīgi dotāciju pasākumiem. Tos kreditē par pieprasīto summu, saņemot pieprasījumu. Ja partneris ir dalībvalsts, tos klasificē kā dalībvalsts kreditoru parādus. Rēķiniem un kredīta avizo, kurus saņem atbilstīgi iepirkumu pasākumiem, piemēro to pašu kārtību. Attiecīgie izmaksu pieprasījumi ņemti vērā gada noslēguma periodizācijas procedūrās. Tāpēc pēc šiem periodizācijas ierakstiem novērtētās attiecināmās summas ir reģistrētas kā uzkrātās maksas (skatīt 2.18.3. paskaidrojumu turpmāk), bet neattiecināmās summas paliek nenoslēgtas kontos "aplēstās neattiecināmās summas". Lai aktīvus un saistības nenovērtētu par augstu, tika izlemts atspoguļot maksājamo neto summu kā īstermiņa saistības.
Dalībvalstis
Šeit galvenās summas ir saistītas ar 16 924 miljoniem euro (2009. gadā – 11 160 miljoni euro) nesamaksātos izmaksu pieprasījumos par struktūrfondu pasākumiem.
Piegādātāji un citi
Šajā pozīcijā ietvertas parāda summas pēc dotāciju un iepirkumu pasākumiem, kā arī publiskām institūcijām un nekonsolidētajām struktūrām (piemēram, EAF) maksājamās summas.
Aplēstās neattiecināmās summas
Kreditoru parādi ir samazināti par 712 miljoniem euro, proti, saņemto, bet vēl nepārbaudīto un par neattiecināmiem uzskatāmo atlīdzības pieprasījumu daļu. Lielākās summas attiecas uz strukturālo darbību ģenerāldirektorātiem.
2.18.3. Uzkrātās maksas un nākamo periodu ienākumi
Miljonos EUR |
||
|
31.12.2010. |
31.12.2009. |
Uzkrātās maksas |
66 326 |
76 435 |
Nākamo periodu ienākumi |
407 |
1 976 |
Citi |
6 |
9 |
Kopā |
66 739 |
78 420 |
Uzkrāto maksu sadalījums ir šāds.
Miljonos EUR |
||
|
31.12.2010. |
31.12.2009. |
ELGF uzkrātās maksas |
||
Izdevumi 16.10.2010. – 31.12.2010. |
33 015 |
32 087 |
Tiešais atbalsts |
10 703 |
12 195 |
Cukura nozares pārstrukturēšana |
400 |
735 |
Citi |
(303) |
(55) |
ELGF kopā |
43 815 |
44 962 |
Strukturālu darbību uzkrātie izdevumi |
||
ELFLA un ELVGF-G |
10 792 |
9 076 |
EZF |
116 |
347 |
ERAF un novatoriski pasākumi |
3 337 |
11 777 |
Kohēzijas fonds |
1 557 |
980 |
ISPA |
74 |
3 |
ESF |
2 182 |
5 411 |
Strukturālas darbības kopā |
18 058 |
27 594 |
Citi uzkrātās maksas: |
||
Pētniecība un izstrāde |
1 267 |
1 687 |
Citi |
3 186 |
2 192 |
Citi kopā |
4 453 |
3 879 |
Kopā uzkrātās maksas |
66 326 |
76 435 |
Ir vērojama vispārēja tendence – strukturālo darbību izdevumi samazinās, jo pašreiz tiek noslēgtas 2000.–2006. gada programmas.
Nākamo periodu ienākumu lielo summu 2009. gada 31. decembrī izskaidro divu dalībvalstu veiktie pašu resursu iemaksu avansa maksājumi par 2010. gadu.
NETO AKTĪVI UN REZERVES
2.19. REZERVES
Miljonos EUR |
||
|
31.12.2010. |
31.12.2009. |
Patiesās vērtības rezerve |
(61) |
69 |
Pārējās rezerves |
||
Garantiju fonds |
1 746 |
1 472 |
Pārvērtēšanas rezerve |
57 |
57 |
Aizņēmumu un aizdevumu darbības |
1 525 |
1 511 |
Citi |
217 |
214 |
Kopā |
3 545 |
3 254 |
Kopā |
3 484 |
3 323 |
2.19.1. Patiesās vērtības rezerve
Saskaņā ar grāmatvedības noteikumiem pārdošanai pieejamo aktīvu patiesās vērtības korekcijas uzskaita, izmantojot patiesās vērtības rezervi. 2010. gadā no patiesās vērtības rezerves tika atskaitīti 48 miljoni euro un atzīti saimnieciskās darbības rezultāta pārskatā saistībā ar pārdošanai pieejamiem aktīviem.
2.19.2. Pārējās rezerves
Garantiju fonds
Skatīt arī 2.3.3. paskaidrojumu par Garantiju fonda darbību. Šī rezerve atspoguļo plānoto summu 9 % apmērā no fonda izsniegtajām garantijām, kas ir jātur kā aktīvi.
Pārvērtēšanas rezerve
Pārvērtēšanas rezerve ietver pamatlīdzekļu pārvērtēšanas summas. Gada beigu atlikums 57 miljonu euro apmērā attiecas uz Komisijas zemes un ēku pārvērtēšanu, ko veica jau pirms pārejas uz jaunajiem grāmatvedības noteikumiem.
Aizņēmumu un aizdevumu darbību rezerve
Summa attiecas uz likvidējamās EOTK rezervi Ogļu un tērauda izpētes fonda aktīviem. Šo rezervi izveidoja saistībā ar EOTK darbības izbeigšanu.
2.20. NO DALĪBVALSTĪM PIEPRASĀMĀS SUMMAS
Miljonos EUR |
|
|
Summa |
No dalībvalstīm pieprasāmās summas 2009. gada 31. decembrī (pārveidotas) |
45 601 |
2009. gada budžeta pārpalikuma atdošana dalībvalstīm |
2 254 |
Garantiju fonda rezerves pārmaiņas |
273 |
Pārējo rezervju pārmaiņas |
21 |
Likvidējamā EOTK: 2009. gada rezultāta pārvietošana uz rezervēm |
14 |
Gada saimnieciskais rezultāts (pārpalikums) |
(17 232) |
No dalībvalstīm pieprasāmās summas kopā 2010. gada 31. decembrī |
30 931 |
Sadalījums |
|
darbinieku pabalsti |
37 172 |
citas summas |
(6 241) |
Šī summa, kas nav klasificēta kā debitoru parāds no dalībvalstīm, ir vienāda ar iepriekšējo gadu uzkrātā deficīta (48 163 miljoni euro) un 2010. gada pārpalikuma (17 232 miljoni euro). Ar skaitli "no dalībvalstīm pieprasāmās summas" atspoguļo faktisko situāciju par gadu budžeta procedūrai, ar kuru finansē daudzgadu pasākumus. Rezerves (3 484 miljoni euro), kas izmantojamas saskaņā ar to īpašajām regulām un noteikumiem, nav iekļautas šajā skaitlī ar nolūku.
Būtībā šī summa atspoguļo izdevumu daļu, kas ES jau radušies līdz 2010. gada 31. decembrim un kas jāsedz no turpmāko gadu budžetiem. Daudzus izdevumus saskaņā ar uzkrāšanas principu grāmatvedībā atzīst N gadā, lai gan faktiski tos, iespējams, apmaksās N+1 gadā, un finansēs, izmantojot N+1 gada budžetu. Ja šīs saistības iekļauj pārskatos un attiecīgās summas finansē no turpmāko gadu budžetiem, gada beigās saistības ievērojami pārsniedz aktīvus. Nozīmīgākās summas, kas jānorāda, ir ELGF pasākumi. Dalībvalstīm maksājamās summas periodā no 2010. gada 16. oktobra līdz 31. decembrim sasniedza 33 miljardus euro. Lielāko daļu pieprasāmo summu dalībvalstis faktiski apmaksā īsākā laikposmā nekā 12 mēneši pēc attiecīgā finanšu gada beigām no nākamā gada budžeta.
Pamatā tikai Komisijas saistības par tās darbinieku pabalstiem apmaksā ilgākā periodā, un jāatzīmē, ka pensiju maksājumu finansējumu gada budžetos garantē dalībvalstis. Informācijai skatīt aplēsi par paredzamo darbinieku pabalstu maksājumu sadalījumu.
Miljonos EUR |
|
|
Summa |
Īstermiņa: 2011. gadā maksājamās summas |
1 278 |
Ilgtermiņa: pēc 2011. gada maksājamās summas |
35 894 |
Darbinieku pabalstu saistības kopā 31.12.2010. |
37 172 |
No dalībvalstīm pieprasāmās summas salīdzinājumā ar pagājušo gadu ir samazinājušās par 14,7 miljardiem euro. Šo samazinājumu galvenokārt veido: 1) kreditoru parādu samazinājums par 9,4 miljardiem euro (skatīt 2.18. paskaidrojumu), 2) īstermiņa finanšu saistību palielinājums par 2 miljardiem euro (2.17. paskaidrojums), 3) ilgtermiņa priekšfinansējuma palielinājums par 2,6 miljardiem euro un 4) īstermiņa debitoru parādu palielinājums par 4,6 miljardiem euro (skatīt 2.10. paskaidrojumu).
Jāpiebilst arī, ka iepriekš minētais neietekmē budžeta izpildes rezultātu, – budžeta ieņēmumiem vienmēr ir jāsakrīt ar budžeta izdevumiem vai tie jāpārsniedz, un ieņēmumu pārpalikums tiek atdots atpakaļ dalībvalstīm.
3. SAIMNIECISKĀ REZULTĀTA PĀRSKATA PASKAIDROJUMI
3.1. PAŠU RESURSI UN IEŅĒMUMI NO IEMAKSĀM
Miljonos EUR |
|||
|
Paskaidrojums |
2010. |
2009. |
Pašu resursu ieņēmumi: |
3.1.1. |
|
|
NKI resursi |
|
91 178 |
81 978 |
PVN resursi |
|
12 517 |
12 795 |
Tradicionālie pašu resursi: |
|||
Muitas nodokļi |
|
16 065 |
14 002 |
Cukura nodevas |
|
150 |
130 |
Tradicionālie pašu resursi kopā |
|
16 215 |
14 132 |
Budžeta korekcijas |
3.1.2. |
2 135 |
1 399 |
Trešo valstu (tostarp EBTA valstu) iemaksas |
|
283 |
233 |
Kopā |
|
122 328 |
110 537 |
Pašu resursu ieņēmumi ir galvenais Eiropas Savienības pamatdarbības ieņēmumu elements. Tādējādi lielāko daļu izdevumu finansē no pašu resursiem, jo pārējie ieņēmumi ir tikai kopējā finansējuma neliela daļa.
3.1.1. Pašu resursu ieņēmumi
Pašu resursi tiek iedalīti trijās kategorijās – tradicionālie pašu resursi, PVN resursi un NKI resursi. Tradicionālie pašu resursi ietver cukura nodevas un muitas nodokļus. Arī korekcijas mehānisms attiecībā uz budžeta nelīdzsvarotību (Apvienotās Karalistes atlaide), kā arī Nīderlandes un Zviedrijas gada NKI iemaksas bruto samazinājums ir pašu resursu sistēmas daļa. Dalībvalstis patur 25 % no tradicionālajiem pašu resursiem kā iekasēšanas izmaksas, un iepriekš minētās summas ir uzrādītas bez šiem atskaitījumiem.
Salīdzinājumā ar 2009. gadu NKI pašu resursu ieņēmumi palielinājās par 9,2 miljardiem euro, kas atspoguļo vajadzību finansēt lielākas maksājumu apropriācijas 2010. gadā. Muitas nodokļu summa ir palielinājusies par 2 miljardiem euro, galvenokārt importa pieauguma dēļ.
3.1.2. Budžeta korekcijas
Budžeta korekcijas ietver budžeta pārpalikumu no 2009. gada (2 254 miljoni euro), kas dalībvalstīm tiek atmaksāts netieši, samazinot pašu resursu summas, kas tām ir jāpārskaita ES nākamajā gadā, un tādējādi tās veido 2010. gada ieņēmumus. Turklāt, saskaņā ar 2007. gada pašu resursu lēmumu attiecībā uz Apvienoto Karalisti piemēro budžeta nelīdzsvarotību korekciju. Tā kā šo summu finansē citas dalībvalstis, tad nevajadzētu veidoties neto ietekmei uz budžetu vai saimniecisko rezultātu. Tomēr šajā pozīcija tika reģistrēta summa 112 miljonu euro apmērā, kas ir budžeta vajadzībām izmantoto EUR kursu atšķirība (skatīt Regulas Nr. 1150/2000 10. panta 3. punktu) un to kursu atšķirība, kas bija spēkā to maksājumu veikšanas brīdī, ko veica dalībvalstis, kuras nav EMS.
3.2. CITI PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI
Miljonos EUR |
|||
|
Paskaidrojums |
2010. |
2009. |
Soda nauda |
3.2.1. |
3 077 |
2 648 |
Lauksaimniecības nodevas |
3.2.2. |
25 |
705 |
Izdevumu atgūšana: |
3.2.3. |
|
|
Tieša centralizēta pārvaldība |
|
49 |
63 |
Netieša centralizēta pārvaldība |
|
11 |
6 |
Decentralizēta pārvaldība |
|
71 |
41 |
Dalīta pārvaldība |
|
1 776 |
1 066 |
Kopā |
|
1 907 |
1 176 |
Ieņēmumi no administratīvās darbības: |
3.2.4. |
|
|
Personāls |
|
1 073 |
1 010 |
Ar pamatlīdzekļiem saistītie ieņēmumi |
|
13 |
33 |
Citi administratīvie ieņēmumi |
|
121 |
165 |
Kopā |
|
1 207 |
1 208 |
Dažādi pamatdarbības ieņēmumi |
3.2.5. |
|
|
Korekcijas/uzkrājumi |
|
157 |
150 |
Peļņa no valūtas maiņas |
|
460 |
618 |
Citi |
|
1 355 |
1 027 |
Kopā |
|
1 972 |
1 795 |
Kopā |
|
8 188 |
7 532 |
3.2.1. Soda nauda
Šie ieņēmumi attiecas uz naudas sodiem, kurus piemērojusi Komisija par konkurences noteikumu pārkāpumiem. Debitoru parādus un saistītus ieņēmumus atzīst, kad ir pieņemts Komisijas lēmums par naudas soda piemērošanu un adresātam par to oficiāli paziņots.
3.2.2. Lauksaimniecības nodevas
Šīs summas attiecas uz piena nodevām 25 miljonu euro apmērā (2009. gadā – 99 miljoni euro un cukura nodevas 606 miljonu euro apmērā). Piena nodevas ir tirgus organizācijas rīks, kura mērķis ir sodīt piena ražotājus, kuri pārsniedz references daudzumu. Tā kā tās nav saistītas ar Komisijas iepriekšējiem maksājumiem, praktiski tās tiek uzskatītas par ieņēmumiem īpašam mērķim. Piena kvotas tiek pakāpeniski izslēgtas, kas izskaidro nodevu ieņēmumu pakāpenisku samazinājumu. Sākot ar 2008./2009. lauksaimniecības gadu un turpmāk kvotas katru gadu palielinās par 1 %, līdz 2015. gadā tās tiks atceltas.
Cukura nodevas attiecas uz cukura nozares pārstrukturēšanas fondu, ar kura palīdzību cukura nozares reformas rezultātā ir samazinātas iekšējās cukura cenas, lai mazinātu starpību starp ES cenām un starptautiskajām cenām. Lai mudinātu mazāk konkurētspējīgos cukura ražotājus atstāt tirgu, tika izveidots pašfinansējuma pārstrukturēšanas fonds, ko finansē ar ieņēmumiem no cukura ražotājiem uzliktā pagaidu nodokļa, kas tiek uzskatīts par piešķirtajiem ieņēmumiem. Lai gan šīs shēmas maksājumi turpināsies līdz 2012. gada septembrim, dalībvalstis jau 2009. gada 31. decembrī deklarēja visus ar cukura nozares pārstrukturēšanas fondu saistītos ieņēmumus, tāpēc par 2010. gadu ieņēmumi ir nulle.
3.2.3. Izdevumu atgūšana
Šī pozīcija atspoguļo Komisijas grāmatvedības sistēmā reģistrētos Komisijas izdotos iekasēšanas rīkojumus un atskaitījumu no turpmākiem maksājumiem par atgūstamajiem izdevumiem attiecībā uz iepriekš no vispārējā budžeta izmaksātām summām, pamatojoties uz pārbaudēm, pabeigtām revīzijām vai attiecināmības analīzi, kopā ar dalībvalstu izdotajiem iekasēšanas rīkojumiem ELGF līdzekļu saņēmējiem. Tā ietver arī uzkrāto ienākumu novērtējumu izmaiņas no iepriekšējā gada beigām līdz šim brīdim. Tomēr šajā pozīcijā ES izdevumu atgūšana nav norādīta pilnībā, jo īpaši par tādām būtiskām izdevumu jomām kā strukturālas darbības, attiecībā uz kurām darbojas īpaši mehānismi, kas nodrošina neattaisnotu summu atlīdzināšanu, no kuriem lielākā daļa neietver iekasēšanas rīkojumu izdošanu. Kā ieņēmumi nav ietverta arī priekšfinansējuma summu atgūšana saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem.
Galvenā summa 1 775 miljonu euro apmērā attiecas uz dalīto pārvaldību un sastāv no 1 331 miljoniem euro par Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu (ELGF), 19 miljoniem euro par TRDI, 146 miljonim euro par SAPARD un 279 miljoniem euro par strukturālām darbībām.
a) Lauksaimniecība: ELGF
Saistībā ar ELGF summas, kas šajā pozīcijā ir uzskaitītas kā attiecīgā gada ieņēmumi, ir 1 331 miljons euro, un veidojas šādi:
— |
atbilstīguma korekcijas, par kurām nolemts gada laikā, 1 032 miljonu euro apmērā, |
— |
krāpšana un pārkāpumi 299 miljonu euro apmērā – atmaksas summas, ko deklarējušas dalībvalstis un kas atgūtas gada laikā, 178 miljoni euro, no kuriem atskaitīts to nesamaksāto summu samazinājums, ko deklarējušas dalībvalstis un kas atgūstamas gada beigās saistībā ar krāpšanu un pārkāpumiem, 121 miljons euro (1 130 miljoni euro mīnus korekcija par norakstītajām summām 382 miljonu euro apmērā 2010. gada beigās salīdzinājumā ar 627 miljoniem euro 2009. gada beigās), skatīt arī 2.10.2. paskaidrojumu. |
b) Strukturālas darbības
Izdevumu atgūšana strukturālo darbību pozīcijā bija 279 miljoni euro (2009. gadā – 613 miljoni euro). Šajā apakšpozīcijā galvenokārt ir ietverti Komisijas izdoti iekasēšanas rīkojumi, lai atgūtu iepriekšējo gadu nepamatotus izdevumus 610 miljonu euro apmērā, un uzkrāto ienākumu samazinājumu gada beigās 377 miljonu euro apmērā.
Iekasēšanas rīkojumi tiek izdoti tikai šādos gadījumos:
— |
Komisija pieņem oficiālus finanšu korekcijas lēmumus pēc tam, kad dalībvalstu pieprasītajās summās ir konstatēti neatbilstīgi izdevumi, |
— |
programmas noslēguma korekcijas rezultātā rodas ES ieguldījuma samazinājums, jo dalībvalsts nav deklarējusi attiecināmos izdevumus pietiekamā apjomā, lai pamatotu kopējo priekšfinansējumu un jau veiktos starpposma maksājumus; šādas operācijas var notikt bez oficiāla Komisijas lēmuma, ja dalībvalsts tam piekrīt, |
— |
atgūto summu atmaksājumi pēc slēgšanas, ja tā notiek pēc tiesvedības pabeigšanas, kas slēgšanas brīdī vēl nebija pabeigta. |
Citi iekasēšanas rīkojumi, kas izdoti atbilstīgi strukturālām darbībām, attiecas uz priekšfinansējuma atgūšanu. Šīs summas nav uzrādītas kā ieņēmumi, bet ieskaitītas bilances priekšfinansējuma pozīcijā.
3.2.4. Ieņēmumi no administratīvās darbības
Ieņēmumi tiek veidoti no atskaitījumiem no darbinieku algām un šos ieņēmumus pamatā veido divas summas — pensijas iemaksas un ienākuma nodokļi.
3.2.5. Dažādi pamatdarbības ieņēmumi
Summa 430 miljonu euro apmērā (2009. gadā – 376 miljoni euro) ir saistīta ar summām, kas ir saņemtas no kandidātvalstīm. Peļņa no valūtas maiņas, izņemot finanšu darbību, kas ir aprakstīta 3.5. paskaidrojumā turpmāk, arī ir ietverta šajā pozīcijā. Tā rodas ikdienas darbību rezultātā un no attiecīgiem darījumiem, kas ir veikti citās valūtās nekā euro, kā arī no pārvērtēšanas gada beigās, kas ir vajadzīga, lai sagatavotu pārskatus. Tā ir gan realizēta, gan nerealizēta peļņa. Neto peļņa no valūtas maiņas bija 21 miljons euro par gadu (2009. gadā – 185 miljoni euro).
3.3. ADMINISTRATĪVIE IZDEVUMI
Miljonos EUR |
||
|
2010. |
2009. |
Personāla izdevumi |
5 171 |
4 898 |
Nolietojums un vērtības samazinājums |
384 |
436 |
Citi administratīvie izdevumi |
3 059 |
2 799 |
Kopā |
8 614 |
8 133 |
Šie ir administratīvi izdevumi, kas rodas ES darbības rezultātā, un tie ietver personāla izmaksas, amortizāciju un citas izmaksas, kuras saistītas ar iestāžu un aģentūru darbību (piemēram, nomas, uzturēšanas, apgādes, mācību u. c. izmaksas).
3.4. PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI
Miljonos EUR |
|||
|
Paskaidrojums |
2010. |
2009. (pārveidots) |
Sākotnējie pamatdarbības izdevumi: |
3.4.1. |
|
|
Tieša centralizēta pārvaldība |
|
10 123 |
8 744 |
Netieša centralizēta pārvaldība |
|
4 045 |
3 605 |
Decentralizēta pārvaldība |
|
933 |
137 |
Dalīta pārvaldība |
|
85 432 |
87 251 |
Kopēja pārvaldība |
|
1 868 |
1 655 |
Kopā |
|
102 401 |
101 392 |
Citi pamatdarbības izdevumi |
3.4.2. |
|
|
Korekcijas/uzkrājumi |
|
68 |
199 |
Zaudējumi no valūtas maiņas |
|
439 |
432 |
Citi |
|
856 |
481 |
Kopā |
|
1 363 |
1 112 |
Kopā |
|
103 764 |
102 504 |
3.4.1. Sākotnējie pamatdarbības izdevumi
Eiropas Savienības darbības izdevumos ir ietvertas finanšu shēmas dažādās izdevumu kategorijas, un tiem ir dažādas formas atkarībā no tā, kā izmaksā naudu un kā to pārvalda. Lielākā daļa izdevumu ietilpst pozīcijā “Dalīta pārvaldība”, kas ietver uzdevumu deleģēšanu dalībvalstīm tādās jomās kā ELGF tēriņi un darbības, kuras finansē, izmantojot dažādas strukturālas darbības (Reģionālās attīstības fonds, Sociālais fonds, Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai, Kohēzijas fonds un Zivsaimniecības fonds).
Dalītās pārvaldības izdevumu samazinājums 2010. gadā galvenokārt ir saistīts ar 2000.–2006. gada programmu slēgšanu un apstākli, ka ELGF izpilde 2010. gadā ir samazinājusies salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu. Šo samazinājumu daļēji kompensē 2007.–2013. gada plānošanas perioda strukturālās darbības, kas pēc lēna iesākuma 2009. gadā sasniedza normālu līmeni. Ar centralizēto pārvaldību saistīto izdevumu palielinājumu ir radījuši pētniecības un izstrādes pasākumi.
Kā izklāstīts 2.5.2. paskaidrojumā, Komisija 2010. gadā mainīja savu grāmatvedības politiku attiecībā uz atsevišķiem kohēzijas un lauku attīstības izdevumiem. Tā kā šīs summas ir būtiskas, Komisijai saskaņā ar saviem grāmatvedības noteikumiem ir jāpārveido attiecīgie 2009. gada skaitļi, lai ar pašreizējiem salīdzināmiem skaitļiem atspoguļotu situāciju tā, kā tā būtu aprakstāma, ja tādas pašas grāmatvedības metodes būtu lietotas pagājušajā gadā. Šīs pārveidošanas ietekme uz sākotnējo 2009. gada saimnieciskās darbības rezultātu ir parādīta turpmāk.
Miljonos EUR |
|||
|
2009. gada pārskatu sākotnējais variants |
Izmaiņas grāmatvedības politikā |
Pārveidotie 2009. gada pārskati |
Pamatdarbības ieņēmumi |
118 069 |
— |
118 069 |
Pamatdarbības izdevumi: |
|||
Sākotnējie pamatdarbības izdevumi: |
|||
Dalīta pārvaldība |
(89 681) |
2 430 |
(87 251) |
Pamatdarbības izdevumi kopā |
(113 067) |
2 430 |
(110 637) |
Atlikums no pamatdarbības |
5 002 |
2 430 |
7 432 |
Saimnieciskās darbības rezultāts |
4 457 |
2 430 |
6 887 |
3.4.2. Citi pamatdarbības izdevumi:
Zaudējumi no valūtas maiņas, izņemot no finanšu darbības, kas aprakstīta 3.6. paskaidrojumā turpmāk, rodas ikdienas darbību rezultātā un no attiecīgiem darījumiem, kas ir veikti citās valūtās nekā euro, kā arī no gada beigās veiktas pārvērtēšanas, kas ir vajadzīga, lai sagatavotu pārskatus; tie ir gan realizēti, gan nerealizēti zaudējumi.
Apakšpozīcijā “citi” bija ievērojams palielinājums norakstītajām summām no parādiem Komisijai – 365 miljoni euro salīdzinājumā ar 26 miljoniem 2009. gadā. Tas galvenokārt ir skaidrojams ar īpašiem samazinājumiem saistībā ar naudas sodu lēmumiem (273 miljoni euro) un norakstītajām summām ELGF un lauku attīstības jomā, kuru kopsumma ir 82 miljoni euro.
Pētniecība un izstrādes izmaksas:
Kā 2010. gada izmaksas ir iekļautas šādas izmaksas.
Miljonos EUR |
|
|
2010. |
Pētniecības izmaksas |
295 |
Nekapitalizētas izstrādes izmaksas |
157 |
Atzīti kā izdevumi |
452 |
3.5. FINANŠU IEŅĒMUMI
Miljonos EUR |
||
|
2010. |
2009. |
Dividenžu ienākumi |
1 |
14 |
Procentu ienākumi: |
||
Par priekšfinansējumu |
42 |
59 |
Par novēlotiem maksājumiem |
382 |
132 |
Par mijmaiņas darījumiem |
0 |
2 |
Par pārdošanai pieejamiem aktīviem |
100 |
100 |
Par aizdevumiem |
394 |
265 |
Par naudu un tās ekvivalentiem |
110 |
158 |
Citi |
2 |
3 |
Kopā |
1 030 |
719 |
Citi finanšu ienākumi: |
||
Gūtā peļņa no finanšu aktīvu pārdošanas |
11 |
10 |
Citi |
83 |
76 |
Kopā |
94 |
86 |
Pašreizējās vērtības korekcijas |
1 |
10 |
Peļņa no valūtas maiņas |
52 |
6 |
Kopā |
1 178 |
835 |
3.6. FINANŠU IZDEVUMI
Miljonos EUR |
||
|
2010. |
2009. |
Procentu izdevumi: |
||
Noma |
93 |
95 |
Par mijmaiņas darījumiem |
0 |
2 |
Par aizņēmumiem |
380 |
248 |
Citi |
23 |
20 |
Kopā |
496 |
365 |
Citi finanšu izdevumi: |
||
Finanšu uzkrājumu korekcijas |
60 |
39 |
Finanšu maksas par budžeta instrumentiem |
55 |
73 |
Zaudējumi no pārdošanai pieejamo finanšu aktīvu vērtības samazinājuma |
5 |
15 |
Realizētie zaudējumi no finanšu aktīvu pārdošanas |
1 |
0 |
Citi |
42 |
57 |
Kopā |
163 |
184 |
Zaudējumi no valūtas maiņas |
2 |
45 |
Kopā |
661 |
594 |
3.7. ASOCIĒTO IESTĀŽU UN KOPUZŅĒMUMU NETO DEFICĪTA DAĻA
Saskaņā ar grāmatvedības pašu kapitāla metodi ES savā saimnieciskā rezultāta pārskatā iekļauj savu asociēto iestāžu un kopuzņēmumu neto deficīta daļu (skatīt arī 2.3.1. un 2.3.2. paskaidrojumu).
3.8. IEŅĒMUMI NO DARĪJUMIEM, KAS NAV SAISTĪTI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU
Par 2010. gadu saimnieciskās darbības rezultāta pārskatā ir atzīti ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, par summu 129 597 miljoni euro.
3.9. INFORMĀCIJAS SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM
Pārskatā pa segmentiem ir sniegts pamatdarbības ieņēmumu un izdevumu sadalījums pa politikas jomām, kas balstīts uz budžeta līdzekļu sadales struktūru pa darbības jomām Komisijā. Politikas jomas var sagrupēt trīs apakšgrupās – „darbības Eiropas Savienībā”, „darbības ārpus Eiropas Savienības” un „dienesti un pārējās darbības”.
“Darbības Eiropas Savienībā” ir lielākā no šīm pozīcijām, jo tajā ir ietvertas daudzas politikas jomas Eiropas Savienībā. “Darbības ārpus Eiropas Savienības” ietver politikas jomas ārpus ES, piemēram, tirdzniecību un atbalstu. “Dienesti un pārējās darbības” ietver iekšējās un horizontālās darbības, kas ir vajadzīgas ES iestāžu un struktūru darbībai.
Jāņem vērā, ka pašu resursi un iemaksas nav sadalītas starp dažādām darbībām, jo tās aprēķina, iekasē un pārvalda Komisijas centrālie dienesti. Tie šeit ir parādīti tāpēc, lai varētu salīdzināt neto rezultātu ar saimnieciskās darbības rezultāta pārskatu.
INFORMĀCIJAS SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM – KOPSAVILKUMS
Miljonos EUR |
|||||||
|
Darbības ES |
Darbības ārpus ES |
Dienesti un pārējās darbības |
Likvidējamā EOTK |
Citas iestādes |
Konsolidācijā izslēgtās summas |
KOPĀ |
Citi pamatdarbības ieņēmumi |
|||||||
Soda nauda |
3 077 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
3 077 |
Lauksaimniecības nodevas |
25 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
25 |
Izdevumu atgūšana |
1 849 |
89 |
1 |
0 |
0 |
(32) |
1 907 |
Ieņēmumi no administratīvās darbības |
60 |
36 |
912 |
0 |
347 |
(148) |
1 207 |
Citi pamatdarbības ieņēmumi |
2 445 |
10 |
575 |
3 |
1 |
(1 062) |
1 972 |
CITI PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI |
7 456 |
135 |
1 488 |
3 |
348 |
(1 242) |
8 188 |
Administratīvie izdevumi |
|||||||
Personāla izdevumi |
(1 945) |
(824) |
(1 073) |
0 |
(1 353) |
24 |
(5 171) |
Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi |
(88) |
(13) |
(119) |
0 |
(164) |
0 |
(384) |
Citi administratīvie izdevumi |
(904) |
(318) |
(902) |
0 |
(1 234) |
299 |
(3 059) |
|
(2 937) |
(1 155) |
(2 094) |
0 |
(2 751) |
323 |
(8 614) |
Pamatdarbības izdevumi: |
|||||||
Tieša centralizēta pārvaldība |
(7 115) |
(3 597) |
(180) |
0 |
0 |
769 |
(10 123) |
Netieša centralizēta pārvaldība |
(3 821) |
(213) |
(45) |
0 |
0 |
34 |
(4 045) |
Decentralizēta pārvaldība |
(113) |
(820) |
0 |
0 |
0 |
0 |
(933) |
Dalīta pārvaldība |
(85 173) |
(29) |
(230) |
0 |
0 |
0 |
(85 432) |
Kopēja pārvaldība |
(382) |
(1 486) |
0 |
0 |
0 |
0 |
(1 868) |
Citi pamatdarbības izdevumi: |
(947) |
(23) |
(448) |
(59) |
(2) |
116 |
(1 363) |
|
(97 551) |
(6 168) |
(903) |
(59) |
(2) |
919 |
(103 764) |
PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI KOPĀ |
(100 488) |
(7 323) |
(2 997) |
(59) |
(2 753) |
1 242 |
(112 378) |
Neto pamatdarbības izdevumi |
(93 032) |
(7 188) |
(1 509) |
(56) |
(2 405) |
0 |
(104 190) |
Pašu resursi un ieņēmumi no iemaksām |
|
122 328 |
|||||
Atlikums no pamatdarbības |
|
18 138 |
|||||
Neto finanšu ienākumi |
|
517 |
|||||
Darbinieku pabalstu saistību pārmaiņas |
|
(1 003) |
|||||
Asociēto iestāžu/kopuzņēmumu rezultātu daļa |
|
(420) |
|||||
Gada saimnieciskās darbības rezultāts |
|
17 232 |
INFORMĀCIJAS SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM – DARBĪBAS ES
Miljonos EUR |
|||||||||
|
Ekonomika un finanses |
Uzņēmējdarbība un rūpniecība |
Konkurence |
Nodarbinātība |
Lauksaimniecība |
Transports un enerģētika |
Vide |
Zinātniskā pētniecība |
Informācijas sabiedrība |
Citi pamatdarbības ieņēmumi |
|||||||||
Soda nauda |
0 |
12 |
3 065 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
Lauksaimniecības nodevas |
0 |
0 |
0 |
0 |
25 |
0 |
0 |
0 |
0 |
Izdevumu atgūšana |
0 |
1 |
0 |
15 |
1 603 |
12 |
1 |
32 |
14 |
Ieņēmumi no administratīvās darbības |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
1 |
1 |
1 |
1 |
Citi pamatdarbības ieņēmumi |
4 |
402 |
0 |
39 |
135 |
184 |
39 |
624 |
7 |
CITI PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI |
4 |
415 |
3 065 |
54 |
1 763 |
197 |
41 |
657 |
22 |
Administratīvie izdevumi: |
(57) |
(178) |
(82) |
(108) |
(115) |
(268) |
(110) |
(391) |
(125) |
Personāla izdevumi |
(51) |
(128) |
(75) |
(82) |
(95) |
(190) |
(80) |
(218) |
(102) |
Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi |
0 |
(8) |
0 |
(0) |
0 |
(11) |
(1) |
(2) |
0 |
Citi administratīvie izdevumi |
(6) |
(42) |
(7) |
(26) |
(20) |
(67) |
(29) |
(171) |
(23) |
Pamatdarbības izdevumi: |
(105) |
(650) |
(305) |
(6 077) |
(56 176) |
(3 328) |
(224) |
(3 238) |
(1 107) |
Tieša centralizēta pārvaldība |
(105) |
(347) |
1 |
(176) |
(31) |
(1 312) |
(207) |
(2 436) |
(1 179) |
Netieša centralizēta pārvaldība |
0 |
(90) |
0 |
(7) |
0 |
(1 750) |
0 |
(714) |
78 |
Decentralizēta pārvaldība |
0 |
0 |
0 |
(24) |
0 |
(5) |
0 |
0 |
0 |
Dalīta pārvaldība |
0 |
0 |
0 |
(5 850) |
(56 037) |
0 |
0 |
0 |
0 |
Kopēja pārvaldība |
0 |
(166) |
0 |
(3) |
0 |
(197) |
0 |
0 |
0 |
Citi pamatdarbības izdevumi: |
0 |
(47) |
(306) |
(17) |
(108) |
(64) |
(17) |
(88) |
(6) |
PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI KOPĀ |
(162) |
(829) |
(387) |
(6 185) |
(56 291) |
(3 596) |
(333) |
(3 630) |
(1 231) |
Neto pamatdarbības izdevumi |
(158) |
(414) |
2 678 |
(6 131) |
(54 528) |
(3 399) |
(292) |
(2 973) |
(1 209) |
|
Kopīgais pētniecības centrs |
Zivsaimniecība |
Iekšējais tirgus |
Reģionālā politika |
Nodokļi un muita |
Izglītība un kultūra |
Veselības un patērētāju aizsardzība |
Tiesiskums, brīvība un drošība |
Kopā darbības ES |
Citi pamatdarbības ieņēmumi |
|||||||||
Soda nauda |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
3 077 |
Lauksaimniecības nodevas |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
25 |
Izdevumu atgūšana |
0 |
9 |
0 |
150 |
0 |
9 |
1 |
2 |
1 849 |
Ieņēmumi no administratīvās darbības |
38 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
9 |
9 |
60 |
Citi pamatdarbības ieņēmumi |
77 |
7 |
174 |
1 |
0 |
166 |
337 |
249 |
2 445 |
CITI PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI |
115 |
16 |
174 |
151 |
0 |
175 |
347 |
260 |
7 456 |
Administratīvie izdevumi: |
(341) |
(44) |
(162) |
(71) |
(94) |
(195) |
(323) |
(273) |
(2 937) |
Personāla izdevumi |
(242) |
(35) |
(113) |
(59) |
(38) |
(100) |
(197) |
(140) |
(1 945) |
Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi |
(27) |
0 |
(4) |
0 |
(2) |
(1) |
(24) |
(8) |
(88) |
Citi administratīvie izdevumi |
(72) |
(9) |
(45) |
(12) |
(54) |
(94) |
(102) |
(125) |
(904) |
Pamatdarbības izdevumi: |
(85) |
(523) |
(51) |
(22 677) |
(16) |
(1 445) |
(615) |
(929) |
(97 551) |
Tieša centralizēta pārvaldība |
(63) |
(254) |
(10) |
(46) |
(16) |
(175) |
(411) |
(348) |
(7 115) |
Netieša centralizēta pārvaldība |
0 |
0 |
0 |
(8) |
0 |
(1 254) |
(76) |
0 |
(3 821) |
Decentralizēta pārvaldība |
0 |
0 |
0 |
(84) |
0 |
0 |
0 |
0 |
(113) |
Dalīta pārvaldība |
0 |
(267) |
0 |
(22 524) |
0 |
0 |
0 |
(495) |
(85 173) |
Kopēja pārvaldība |
0 |
0 |
0 |
(15) |
0 |
(1) |
0 |
0 |
(382) |
Citi pamatdarbības izdevumi: |
(22) |
(2) |
(41) |
0 |
0 |
(15) |
(128) |
(86) |
(947) |
PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI KOPĀ |
(426) |
(567) |
(213) |
(22 748) |
(110) |
(1 640) |
(938) |
(1 202) |
(100 488) |
Neto pamatdarbības izdevumi |
(311) |
(551) |
(39) |
(22 597) |
(110) |
(1 465) |
(591) |
(942) |
(93 032) |
INFORMĀCIJAS SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM – DARBĪBAS ĀRPUS ES
Miljonos EUR |
||||||
|
Ārējās attiecības |
Tirdzniecība |
Attīstība |
Paplašināšanās |
Humānā palīdzība |
Kopā darbības ārpus ES |
Citi pamatdarbības ieņēmumi |
||||||
Izdevumu atgūšana |
15 |
0 |
10 |
61 |
3 |
89 |
Ieņēmumi no administratīvās darbības |
36 |
0 |
0 |
0 |
0 |
36 |
Citi pamatdarbības ieņēmumi |
5 |
0 |
1 |
5 |
(1) |
10 |
CITI PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI |
56 |
0 |
11 |
66 |
2 |
135 |
Administratīvie izdevumi: |
(862) |
(57) |
(165) |
(44) |
(27) |
(1 155) |
Personāla izdevumi |
(577) |
(49) |
(144) |
(37) |
(17) |
(824) |
Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi |
(13) |
0 |
0 |
0 |
0 |
(13) |
Citi administratīvie izdevumi |
(272) |
(8) |
(21) |
(7) |
(10) |
(318) |
Pamatdarbības izdevumi: |
(2 766) |
(7) |
(1 387) |
(1 063) |
(945) |
(6 168) |
Tieša centralizēta pārvaldība |
(1 722) |
(5) |
(866) |
(531) |
(473) |
(3 597) |
Netieša centralizēta pārvaldība |
(171) |
0 |
(16) |
(26) |
0 |
(213) |
Decentralizēta pārvaldība |
(259) |
0 |
(95) |
(466) |
0 |
(820) |
Dalīta pārvaldība |
(29) |
0 |
0 |
0 |
0 |
(29) |
Kopēja pārvaldība |
(574) |
(2) |
(405) |
(38) |
(467) |
(1 486) |
Citi pamatdarbības izdevumi: |
(11) |
0 |
(5) |
(2) |
(5) |
(23) |
PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI KOPĀ |
(3 628) |
(64) |
(1 552) |
(1 107) |
(972) |
(7 323) |
Neto pamatdarbības izdevumi |
(3 572) |
(64) |
(1 541) |
(1 041) |
(970) |
(7 188) |
INFORMĀCIJAS SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM – DIENESTI UN PĀRĒJĀS DARBĪBAS
Miljonos EUR |
||||||||||
|
Prese un saziņa |
Birojs krāpšanas apkarošanai |
Koordinācija |
Personāls un administrācija |
Eurostat |
Budžets |
Revīzija |
Valodas |
Citi |
Kopā dienesti un pārējās darbības |
Citi pamatdarbības ieņēmumi |
||||||||||
Izdevumu atgūšana |
1 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
1 |
Ieņēmumi no administratīvās darbības |
2 |
5 |
0 |
764 |
0 |
51 |
0 |
90 |
0 |
912 |
Citi pamatdarbības ieņēmumi |
(2) |
(1) |
8 |
25 |
0 |
37 |
0 |
53 |
455 |
575 |
CITI PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI |
1 |
4 |
8 |
789 |
0 |
88 |
0 |
143 |
455 |
1 488 |
Administratīvie izdevumi: |
(108) |
(54) |
(168) |
(1 260) |
(85) |
(52) |
(10) |
(403) |
46 |
(2 094) |
Personāla izdevumi |
(67) |
(38) |
(140) |
(448) |
(62) |
(39) |
(9) |
(316) |
46 |
(1.073) |
Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi |
(2) |
(1) |
0 |
(114) |
0 |
0 |
0 |
(2) |
0 |
(119) |
Citi administratīvie izdevumi |
(39) |
(15) |
(28) |
(698) |
(23) |
(13) |
(1) |
(85) |
0 |
(902) |
Pamatdarbības izdevumi: |
(136) |
(17) |
(2) |
(32) |
(37) |
(234) |
0 |
(15) |
(430) |
(903) |
Tieša centralizēta pārvaldība |
(91) |
(17) |
(1) |
(30) |
(37) |
(4) |
0 |
0 |
0 |
(180) |
Netieša centralizēta pārvaldība |
(45) |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
(45) |
Dalīta pārvaldība |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
(230) |
0 |
0 |
0 |
(230) |
Citi pamatdarbības izdevumi: |
0 |
0 |
(1) |
(2) |
0 |
0 |
0 |
(15) |
(430) |
(448) |
PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI KOPĀ |
(244) |
(71) |
(170) |
(1 292) |
(122) |
(286) |
(10) |
(418) |
(384) |
(2 997) |
Neto pamatdarbības izdevumi |
(243) |
(67) |
(162) |
(503) |
(122) |
(198) |
(10) |
(275) |
71 |
(1 509) |
4. NAUDAS PLŪSMAS TABULAS PASKAIDROJUMI
4.1. NAUDAS PLŪSMAS TABULAS MĒRĶIS UN SAGATAVOŠANA
Naudas plūsmas informāciju izmanto, lai varētu novērtēt ES spēju ģenerēt naudu un tās ekvivalentus, un ES vajadzības izmantot šīs naudas plūsmas.
Naudas plūsmas tabula ir sagatavota, izmantojot netiešo metodi. Tas nozīmē, ka neto pārpalikums vai deficīts finanšu gadam tiek koriģēts ar bezskaidras naudas darījumu rezultātiem, atliktiem vai uzkrātiem iepriekšējo vai nākamo periodu pamatdarbības naudas ieņēmumiem vai maksājumiem un ieņēmumu vai izdevumu posteņiem saistībā ar naudas plūsmām no ieguldījumu darbības.
Naudas plūsmas no darījumiem ārvalstu valūtā iegrāmato Eiropas Savienības pārskata valūtā (euro), summai ārvalstu valūtā piemērojot euro un attiecīgās ārvalstu valūtas maiņas kursu naudas plūsmas datumā.
Šajā naudas plūsmas tabulā parāda naudas plūsmas periodā, ko klasificē pēc pamatdarbības un ieguldījumu darbības (ES nav finansēšanas darbības).
4.2. PAMATDARBĪBA
Pamatdarbība ir ES darbība, kas nav ieguldījumu darbība. Tā ir lielākā daļa no veiktajām darbībām. Saņēmējiem piešķirti aizdevumi (un vajadzības gadījumā attiecīgi aizņēmumi) netiek uzskatīti par ieguldījumu (vai finansēšanas) darbību, jo šī darbība ir vispārējo mērķu sastāvdaļa un tādējādi ES ikdienas darbība. Pamatdarbībā ir ietverti arī tādi ieguldījumi kā EIF, ERAB un riska kapitāla fondi. Šīs darbības mērķis ir piedalīties noteikto politikas rezultātu sasniegšanā.
4.3. IEGULDĪJUMU DARBĪBAS
Ieguldījumu darbība ir nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu iegāde un atsavināšana un citi ieguldījumi, kuri nav iekļauti naudas ekvivalentos. Ieguldījumu darbība neietver aizdevumus, kas piešķirti saņēmējiem. Mērķis ir atspoguļot ES faktiskos ieguldījumus.
Jāņem vērā, ka ES nav pieejami lietošanai Komisijas naudas un tās ekvivalentu atlikumi 9 080 miljonu euro apmērā. Tā ir saņemtā nauda no uzlikto naudas sodu maksājumiem, par kuriem pretējā puse pārsūdz uzlikto naudas sodu. Šīs summas ir uzrādītas kā “nauda, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi”2.11. paskaidrojumā iepriekš.
5. IESPĒJAMIE AKTĪVI UN IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS, KĀ ARĪ CITAS INFORMĀCIJAS ATKLĀŠANA
IESPĒJAMIE AKTĪVI
Miljonos EUR |
||
|
31.12.2010. |
31.12.2009. |
Saņemtās garantijas: |
||
Izpildes garantijas |
301 |
252 |
Citas garantijas |
30 |
27 |
Citi iespējamie aktīvi |
8 |
18 |
Iespējamie aktīvi kopā |
339 |
297 |
Dažreiz tiek pieprasītas izpildes garantijas, lai nodrošinātu, ka ES finansējuma saņēmēji izpilda pienākumus, kas ir noteikti saņēmēju līgumos ar ES. Citi iespējamie aktīvi galvenokārt ir saistīti ar iespējamiem nodokļu atlīdzinājumiem saistībā ar Komisijas ēkām.
IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS
Miljonos EUR |
|||
|
Paskaidrojums |
31.12.2010. |
31.12.2009. |
Sniegtās garantijas |
5.1 |
22 171 |
19 330 |
Naudas sodi – Tiesai iesniegtās apelācijas sūdzības |
5.2 |
9 627 |
11 969 |
ELGF – līdz tiesas spriedumam |
5.3 |
1 772 |
1 945 |
Summas saistībā ar tiesā izskatāmām lietām un citiem strīdiem |
5.4 |
458 |
416 |
Citas iespējamās saistības |
5.5 |
4 |
12 |
Iespējamās saistības kopā |
|
34 032 |
33 672 |
Visas iespējamās saistības tiks finansētas, ja pienāks to termiņš, no ES budžeta turpmākajos gados. |
5.1. SNIEGTĀS GARANTIJAS
5.1.1. Par aizdevumiem, kas ir piešķirti no Eiropas Investīciju bankas (EIB) pašu resursiem
Miljonos EUR |
|||||
|
Riska dalīšana 31.12.2010. |
Bezriska dalīšana 31.12.2010. |
Nenokārtotas 31.12.2010. Kopā |
Nenokārtotas 31.12.2009. |
|
Publiska iestāde |
Privāts uzņēmums |
||||
65 % garantija |
3 625 |
12 443 |
2 149 |
18 217 |
14 945 |
70 % garantija |
87 |
2 132 |
62 |
2 281 |
2 596 |
75 % garantija |
0 |
635 |
60 |
695 |
850 |
100 % garantija |
0 |
683 |
106 |
789 |
821 |
Kopā Total |
3 712 |
15 893 |
2 377 |
21 982 |
19 212 |
ES budžets garantē aizdevumus, ko trešām valstīm parakstījusi un piešķīrusi EIB no pašu resursiem 2010. gada 31. decembrī (tostarp aizdevumus, kas piešķirti dalībvalstīm pirms pievienošanās). Tomēr ES garantija nepārsniedz atļauto kredītlīniju maksimālā apjoma procentuālo daļu – 65 %, 70 %, 75 % vai 100 %. Ja maksimālais apjoms netiek sasniegts, ES garantija summu sedz pilnībā. Nenokārtotā kopējā summa 2010. gada 31. decembrī bija 21 982 miljoni euro, tādējādi tas ir maksimālais risks, kas rodas ES.
Aizdevumiem, uz kuriem attiecas ES budžeta garantija, EIB iegūst garantijas arī no trešām personām (valstīm, valsts vai privātām finanšu iestādēm); šajos gadījumos Komisija ir sekundārais galvotājs. ES budžeta garantija sedz tikai sadaļā "riska dalīšana" norādīto garantiju politisko risku. Pārējos risku veidus sedz EIB, ja primārais galvotājs neizpilda uzņemtās saistības. Ja primārais galvotājs neizpilda uzņemtās saistības, sadaļā "bezriska dalīšana" norādīto garantiju visus riskus sedz no ES budžeta. Ja primārais galvotājs ir valsts iestāde, šos riskus parasti attiecina uz politisku risku, tomēr arī gadījumos, kad garantijas sniedzējs ir iestāde vai privāts uzņēmums, komercrisku var nākties segt arī no ES budžeta.
5.1.2. Citas sniegtās garantijas
Miljonos EUR |
||
|
31.12.2010. |
31.12.2009. |
Riska dalīšanas finanšu mehānisms (RSFF) |
161 |
94 |
Aizdevumu garantijas instruments Ten-T projektiem (LGTT) |
11 |
6 |
MEDA – Marokas garantijas |
17 |
17 |
Citi |
0 |
1 |
Kopā |
189 |
118 |
Riska dalīšanas finanšu mehānisms (RSFF)
Saskaņā ar Riska dalīšanas finanšu mehānismu (RSFF) Komisijas iemaksas tiek izmantotas, lai nodrošinātos pret finanšu risku saistībā ar EIB aizdevumiem un garantijām, kas izsniegtas attiecināmiem pētniecības projektiem. Komisijas budžets kopā par laikposmu no 2007. līdz 2013. gadam ir paredzēts līdz vienam miljardam euro, no kuriem līdz 800 miljoniem euro ir no “Sadarbības” īpašajām programmām un līdz 200 miljoniem euro – no “Iespēju” īpašajām programmām. EIB ir apņēmusies nodrošināt tādu pašu summu.
Komisija 2010. gada 31. decembrī bija iemaksājusi 515 miljonus RSFF. EIB šo summu ieguldīja obligācijās (419 miljoni euro 2010. gada 31. decembrī), termiņnoguldījumos (55 miljoni euro) un naudas ekvivalentos (33 miljoni euro). 2010. gada beigās bija parakstīti aizdevumi par 2 212 miljoniem euro un uz tiem tādējādi attiecās mehānisma darbība. 2009. gada laikā iestājās saistību neizpilde par 5 miljoniem euro, un tos iekļāva mehānisma izmaksās. Summa, kas iepriekš norādīta kā iespējamās saistības (161 miljons euro), ir aprēķinātie maksimālie zaudējumi 2010. gada 31. decembrī, kas Komisijai varētu rasties saistību neizpildes gadījumā no EIB izsniegtajiem aizdevumiem vai garantijām RSFF ietvaros. Tie ir 7,3 % no garantēto summu kopsummas. Jāatzīmē, ka Komisijas kopējais risks ir nepārsniedz summu, ko tā ir ieguldījusi mehānismā.
Aizdevumu garantijas instruments Ten-T projektiem (LGTT)
Aizdevumu garantijas instruments Ten-T projektiem (LGTT) izsniedz garantijas, lai samazinātu ieņēmumu risku TEN transporta projektu pirmajos gados. Proti, garantija pilnā mērā nodrošinās atbalsta kredītlīnijas, kuras atvērs vienīgi tādos gadījumos, ja projekta naudas plūsma nebūs pietiekama, lai apkalpotu prioritāru aizņēmumu. Instruments ir Komisijas un EIB kopīgs finanšu produkts, un ar TEN-T regulu ES budžetā ir iedalīti 500 miljoni euro, kas tiks piešķirti 2007.–2013. gadā. EIB piešķirs vēl 500 miljonus euro, tādējādi instrumenta kopējā pieejamā summa būs viens miljards euro.
Komisija 2010. gada 31. decembrī bija iemaksājusi 155 miljonus LGTT. EIB šo summu ieguldīja obligācijās (111 miljoni euro 2010. gada 31. decembrī), termiņnoguldījumos (36 miljoni euro) un naudā (5 miljoni euro). 2010. gada beigās bija parakstīti aizdevumi par 140 miljoniem euro un uz tiem tādējādi attiecās garantija. Summa, kas ietverta kā iespējamās saistības (11 miljoni euro), ir aprēķinātie maksimālie zaudējumi 2010. gada 31. decembrī, kas Komisijai varētu rasties saistību neizpildes gadījumā no EIB izsniegtajiem aizdevumiem LGTT darbības ietvaros. Tie ir 7,9 % no garantēto summu kopsummas. Jāatzīmē, ka Komisijas kopējais risks ir nepārsniedz summu, ko tā ir ieguldījusi instrumentā.
RSFF un LGTT instrumentu aktīvi Komisijas bilancē ir iekļauti kā pārdošanai pieejami īstermiņa aktīvi (skatīt 2.8. paskaidrojumu) un nauda (2.11. paskaidrojums).
Meda
Komisija ar īpaša fonda palīdzību kā MEDA programmas daļu ir izveidojusi garantijas mehānismu, kas sniegs atbalstu divām Marokas organizācijām, proti, Caisse Centrale de Garantie un Fonds Dar Ad-Damane. 2010. gada 31. decembrī fonda līdzekļi bija 27 miljoni, kas tika uzrādīti kā nauda un naudas ekvivalenti – skatīt 2.11. skaidrojumu. Komisijas garantija, kas uzrādīta kā iespējamās saistības, attiecas uz 17 miljoniem euro no aizdevumiem, ko izsniegušas iepriekš minētās organizācijas.
5.2. NAUDAS SODI
Šīs summas attiecas uz naudas sodiem, ko uzlikusi Komisija par konkurences noteikumu pārkāpumiem un par kuriem ir veikts pagaidu maksājums, un tie ir vai nu pārsūdzēti, vai nav zināms, vai tiks pārsūdzēti. Iespējamās saistības tiks saglabātas, līdz Tiesa pieņems galīgo lēmumu lietā. Saņemtie procenti par pagaidu maksājumiem (561 miljoni euro) ir iekļauti gada saimnieciskajā rezultātā un arī kā iespējamās saistības, lai atspoguļotu nenoteiktās Komisijas īpašumtiesības uz šīm summām.
5.3. ELGF – LĪDZ TIESAS SPRIEDUMAM
Šīs ir iespējamās saistības pret dalībvalstīm saistībā ar ELGF atbilstības lēmumiem līdz Tiesas spriedumam. Saistību galīgā apjoma un tā gada noteikšana, kurā summas attaisnotas apelācijas rezultātā tiks izmaksātas no budžeta, būs atkarīga no Tiesas procesa ilguma. Iespējami maksājamās summas novērtējums ir ietverts bilancē kā ilgtermiņa uzkrājums – skatīt 2.13. paskaidrojumu.
5.4. SUMMAS, KAS SAISTĪTAS AR TIESAS PRĀVĀM UN CITIEM STRĪDIEM
Šī pozīcija attiecas uz prasībām, kas pašlaik iesniegtas pret ES par zaudējumu atlīdzināšanu, citiem juridiskiem strīdiem un novērtētiem tiesu izdevumiem. Jāpiebilst, ka prasībā par zaudējumu atlīdzināšanu saskaņā ar EK līguma 288. pantu prasības iesniedzējam ir jānorāda iestādes veikts pietiekami nopietns tiesību normas pārkāpums, ar ko paredz tiesību piešķiršanu personām, iesniedzējam faktiski nodarītais kaitējums, kā arī tieša cēloņsakarība starp nelikumīgo rīcību un kaitējumu.
5.5. CITAS IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS
Šajā pozīcijā ir iekļautas citas mazākas iespējamās saistību summas, kas nav klasificējamas iepriekš minētajās pozīcijās.
Citas būtiskas informācijas atklāšana
5.6. SAISTĪBAS VĒL NEIZLIETOTĀS APROPRIĀCIJĀS
Miljonos EUR |
||
|
31.12.2010. |
31.12.2009. |
Saistības vēl neizlietotās apropriācijās |
155 642 |
134 689 |
Budžeta saistību atlikums (RAL, Reste à Liquider) ir summa, kas attiecas uz atvērtām saistībām, par kurām vēl nav veikti maksājumi un/vai saistību atbrīvojumi. Tā ir parasta parādība saistībā ar daudzgadu programmām. Budžeta saistību kopējais atlikums 2010. gada 31. decembrī bija 194 395 miljoni euro. Iepriekš norādītā summa ir budžeta RAL, atskaitot saistītās summas, kuras 2010. gada saimnieciskā rezultāta pārskatā ir iekļautas kā izdevumi.
5.7. BŪTISKAS JURIDISKĀS SAISTĪBAS
Miljonos EUR |
||
|
31.12.2010. |
31.12.2009. |
Strukturālās darbības |
210 638 |
275 761 |
Protokols ar Vidusjūras reģiona valstīm |
263 |
263 |
Zvejas nolīgumi |
130 |
249 |
Galileo programma |
513 |
1 517 |
GMES programma |
390 |
556 |
TEN-T |
3 530 |
4 289 |
Citas līgumsaistības |
3 920 |
1 325 |
Kopā |
219 384 |
283 960 |
Šīs saistības radās, pamatojoties uz Komisijas lēmumu uzņemties ilgtermiņa juridiskas saistības attiecībā uz summām, ko budžetā vēl nesedza saistību apropriācijas. Tās var būt saistītas ar daudzgadu programmām, piemēram, strukturālas darbības vai summas, kuras Eiropas Savienība ir apņēmusies izmaksāt nākotnē saskaņā ar bilances datumā pastāvošiem administratīviem līgumiem (piemēram, saistībā ar tādu pakalpojumu sniegšanu kā apsardze, uzkopšana utt., kā arī līgumsaistības attiecībā uz konkrētiem projektiem, piemēram, būvdarbiem). Ne visas daudzgadu programmas ietver saistības, kas jāiekļauj šajā pozīcijā, jo turpmāko gadu izdevumi ir atkarīgi no budžeta lēmējinstitūcijas gada lēmumiem vai izmaiņām attiecīgajos noteikumos.
5.7.1. Strukturālas darbības
Turpmākajā tabulā ir sniegts salīdzinājums starp juridiskām saistībām, kuras vēl nav paredzētas budžetā, un maksimālajām saistībām attiecībā uz summām, kuras paredzētas 2007.–2013. gada finanšu shēmā.
Miljonos EUR |
|||||
|
Finanšu plāna summas 2007.–2013. gads (A) |
Juridiskās saistības (B) |
Budžeta saistības 2007.-2010. gads (C) |
Juridiskas saistības mīnus budžeta saistības (= B – C) |
Maksimālās saistības (= A – C) |
Kohēzijas politikas līdzekļi |
347 550 |
346 475 |
189 574 |
156 901 |
157 976 |
Dabas resursi |
100 549 |
100 549 |
54 759 |
45 790 |
45 790 |
Pirmspievienošanās palīdzības instruments |
10 958 |
7 357 |
4 086 |
3 271 |
6 872 |
Kopā |
459 057 |
454 381 |
248 419 |
205 962 |
210 638 |
5.7.2. Protokoli ar Vidusjūras reģiona valstīm
Šo saistību kopsumma ir 263 miljoni euro, un tās ir saistītas ar finanšu protokoliem ar Vidusjūras reģiona trešām valstīm. Summa, kas šeit ietverta, ir starpība starp parakstīto protokolu kopējo summu un iegrāmatoto budžeta saistību summu. Minētie protokoli ir starptautiski līgumi, kuru darbību nevar pārtraukt bez abu pušu vienošanās, lai arī izbeigšanas procedūra pašlaik notiek.
5.7.3. Zvejas nolīgumi
Tās ir saistības 130 miljonu euro kopsummā, kas uzņemtas ar trešām valstīm par darbībām saskaņā ar starptautiskiem zvejas nolīgumiem.
5.7.4. Galileo programma
Galileo ir globāla navigācijas satelītu sistēma (GNSS), kuru pašlaik veido Eiropas Savienība un Eiropas Kosmosa aģentūra (EKA). Galileo programmu šobrīd pilnībā finansē no ES budžeta, un Komisija vada programmu ES vārdā. Paredzams, ka pirmais programmas posms – palaišana orbītā (IOV) – tiks pabeigts 2012. gada laikā, un radītie aktīvi šajā gadā tiks nodoti Komisijai.
Jāpiebilst, ka Komisija līdz 2010. gada beigām ir samaksājusi 1 178 miljonus euro par programmas Galileo IOV posmu, ieskaitot iepriekšējo ieguldījumu GJU. Tā kā šī programma joprojām ir izpētes posmā, saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem iztērētie naudas līdzekļi ir iekļauti izdevumos un nemateriālie aktīvi nav atzīti. Kopējais (orientējošais) Komisijas ieguldījums, kas paredzēts programmas Galileo nākamajam posmam (“FOC”) no 2008. līdz 2013. gadam, ir 2 408 miljoni euro.
5.7.5. GMES programma
Komisija ir noslēgusi līgumu ar Eiropas Kosmosa aģentūru 2008.–2013. gadam par Globālās vides un drošības novērošanas (GMES) kosmosa komponenta īstenošanu. Kopējā orientējošā summa minētajam periodam ir 624 miljoni euro. 2010. gadā EKA izdevumi bija 166 miljoni euro.
5.7.6. TEN-T saistības
Šī summa attiecas uz Eiropas transporta tīklu (TEN-T) 2007.–2013. gadam. Programma attiecas uz projektiem, kuri ir izstrādāti, lai uzlabotu Eiropas transporta tīklu un atbalstītu gan infrastruktūras projektus, gan pētniecības un novatoriskuma projektus, veicinot jaunu tehnoloģiju un novatorisku procesu ieviešanu jaunā transporta infrastruktūrā. Kopējā orientējošā summa šai programmai ir 8 013 miljoni euro.
5.7.7. Citas līgumsaistības
Norādītās summas atbilst saistībām, kas jāmaksā līgumu darbības laikā. Šeit ir iekļautas nenomaksātās līgumsaistības 83 miljonu euro apmērā par Tiesas ēkas remonta izmaksām, 76 miljoni euro par Padomes ēku līgumiem, kā arī 434 miljoni par Parlamenta ēku līgumiem un 446 miljoni euro par Komisijas ēkām (galvenokārt divi lieli celtniecības projekti Luksemburgā). Šeit iekļauta arī tāda nozīmīga summa ka 2 654 miljoni euro par Kodolsintēzes enerģijas aģentūras (Eiropas Kopuzņēmums ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām) publiskā iepirkuma līgumiem ITER projekta kontekstā.
5.8. OPERATĪVĀS IZPIRKUMNOMAS SAISTĪBAS
Miljonos EUR |
||||
Apraksts |
Nākamo periodu maksājumi |
|||
< 1 gads |
1-5 gadi |
> 5 gadi |
Kopā |
|
Ēkas |
350 |
1 235 |
749 |
2 334 |
IT materiāli un pārējais aprīkojums |
12 |
38 |
0 |
50 |
Kopā |
362 |
1 273 |
749 |
2 384 |
Šī pozīcija attiecas uz ēkām un pārējo aprīkojumu, ko nomā saskaņā ar operatīvās izpirkumnomas līgumiem, kas neatbilst nosacījumiem par iegrāmatošanu bilances aktīvu daļā. Norādītās summas atbilst saistībām, kas vēl ir jāmaksā līgumu darbības laikā.
Saimnieciskā rezultāta pārskatā 2010. gadā 363 miljoni euro tika atzīti kā izdevumi saistībā ar operatīvo izpirkumnomu.
6. FINANŠU KOREKCIJAS UN ATGŪTIE LĪDZEKĻI
6.1. IEVADS
Šajā paskaidrojumā ir sniegts pārskats par atklāto kļūdu un pārkāpumu korekcijām, jo īpaši ES budžeta daļā, ko īsteno ar dalītu pārvaldību (t.i., aptuveni 80 % no kopējā budžeta). Saskaņā ar dalīto pārvaldību Komisija uztic dalībvalstīm ES programmu īstenošanu, tas nozīmē, ka ES iemaksa tiek nodota dalībvalstij, parasti īpašiem pilnvarotajiem maksātājiem, kas ir atbildīgi par maksājumiem gala saņēmējiem. Tāpēc dalībvalstis ir tieši atbildīgas par saņēmēju pieļauto kļūdu un pārkāpumu novēršanu, atklāšanu un labošanu, savukārt Eiropas Komisija nodrošina vispārēju uzraudzību (t.i., pārbauda, cik efektīvi darbojas dalībvalstu vadības un kontroles sistēmas).
6.1.1. Finanšu korekcijas
Finanšu korekcijas ir galvenais instruments kļūdu un pārkāpumu labošanai dalītās pārvaldības kontekstā. Finanšu korekcijas veic Eiropas Komisija, lai no ES līdzekļiem netiktu apmaksāti izdevumi, kas neatbilst piemērojamiem noteikumiem. Finanšu korekcijas var piemērot arī gadījumos, kad ir atklāti nopietni trūkumi dalībvalstu vadības un kontroles sistēmās. Šī finanšu mehānisma galīgais mērķis ir nodrošināt, ka visi dalībvalstu deklarētie izdevumi (uz kuru pamata tiek izmaksāti ES līdzekļi) ir pareizi. Komisijas izdotie iekasēšanas rīkojumi nepareizi izmaksāto summu atgūšanai ir tikai viens no finanšu korekciju īstenošanas veidiem.
Finanšu korekcijas procedūras trīs galvenie posmi ir šādi.
1) |
Tiek noteikta finanšu korekcijas summa, ievērojot juridisko un apstrīdēšanas kārtību (“nepabeigts”). |
2) |
Finanšu korekcijas summa ir droši noteikta un ir galīga, par to ir “pieņemts lēmums” ar Komisijas lēmumu vai tā ir “apstiprināta”, resp., dalībvalsts to ir atzinusi. |
3) |
summas atgūšana ir “īstenota” ar kādu no turpmāk minētajiem līdzekļiem: a) pēc tam, kad Komisija ir izdevusi iekasēšanas rīkojumu, dalībvalsts summu iemaksā Komisijai, vai arī Komisija šo summu ietur no saviem turpmākajiem maksājumiem attiecīgajai dalībvalstij; vai b) tiklīdz korekcija ir atzīta, dalībvalsts atskaita (atvelk) šo summu no nākamā maksājuma pieprasījuma Komisijai pirms atgūšanas procedūras pabeigšanas valsts līmenī (atvilkums) vai pēc tam, kad atgūšanas procedūra ir pabeigta valsts līmenī un summas ir faktiski atgūtas no saņēmēja (atgūšana valsts līmenī); abos gadījumos (atvilkums vai atgūšana valsts līmenī, dalībvalstij atskaitot summu no nākamā maksājuma prasījuma) ar piemērojamām regulām ir atļauta nepareizi veikto izdevumu aizstāšana ar citiem attiecināmiem izdevumiem. Saskaņā ar uzkrāšanas principu grāmatvedībā nepieciešams solis, lai noteiktu finansēšanas korekcijas īstenošanu, ir iekasēšanas rīkojuma vai maksājuma pieprasījuma (atkarībā no konkrētā gadījuma) apstiprinājums, ko veic kredītrīkotājs. Taču pēc programmas slēgšanas, kad dalībvalsts vairs nevar izmantot neizlietotos līdzekļus, Komisija īsteno finanšu korekciju ar saistību atcelšanu. |
1) Nepabeigtās finanšu korekcijas
Summas, kas atspoguļota kā nepabeigtas finanšu korekcijas, pamatā ir Komisijas un Revīzijas palātas vai OLAF revīziju konstatējumi, un to izpildi uzrauga attiecīgais ģenerāldirektorāts atbilstīgi oficiālam juridiskam procesam un notiekošām apstrīdēšanas procedūrām attiecīgajās dalībvalstīs. Tā ir vislabākā un piesardzīgākā aplēse, ņemot vērā situāciju saistībā ar revīziju uzraudzību un galīgās nostājas vēstuļu (vai vēstuļu par atlikšanu uz laiku) izsniegšanu 2010. gada 31. decembrī. Šī summa noteikti mainīsies pēc apstrīdēšanas procedūras, kas dalībvalstīm sniedz iespēju iesniegt papildu pierādījumus savu prasību pamatošanai.
2) Finanšu korekcijas, par kurām pieņemts lēmums vai kuras ir apstiprinātas
Lauksaimniecības un lauku attīstības jomā 2007.–2013. gadā ELGF (Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds) un ELFLA (Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai) aizstāj ELVGF (Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fondu), kas darbojās 2000.–2006. gadā. Lēmumi par finanšu korekcijām galvenokārt tika pieņemti pēc dalībvalstu deklarēto izdevumu pārbaudēm, kam piemēro šādas grāmatojumu noskaidrošanas procedūras.
— |
Komisija pieņem ikgadējo lēmumu par finanšu grāmatojumu noskaidrošanu, ar kuru tā oficiāli atzīst pilnvarotā maksātāja gada pārskatus, pamatojoties uz vadības pārbaudēm un apliecinājumiem. |
— |
Komisija pieņem lēmumu par daudzgadu atbilstības noskaidrošanu attiecībā uz dalībvalstu deklarēto izdevumu atbilstību ES noteikumiem. |
— |
Komisija pieņem finanšu grāmatojumu noskaidrošanas lēmumu par maksājumu izpildi, un saskaņā ar to ir iespējams noteikt finanšu korekcijas maksājumiem, kam nav ievēroti tiesību aktos vai noteikumos paredzētie termiņi. |
Kohēzijas politikas jomā finanšu korekcijas, par kurām ir pieņemti lēmumi vai kuras ir apstiprinātas, tiek noteiktas ES kontroļu un revīziju, ko veic Komisija, Eiropas Revīzijas palāta vai OLAF, rezultātā.
3) Finanšu korekciju īstenošana
ELGF gadījumā finanšu korekcijas vienmēr īsteno kā atskaitījumus no ikmēneša deklarācijām. ELFLA gadījumā dalībvalstu pašu atgūtās summas, kā arī finanšu korekcijas, par kurām pieņemts lēmums, iespējams izmantot atkārtoti.
Kohēzijas politikas jomā finanšu korekcijas īsteno šādi.
— |
Dalībvalsts atzīst Komisijas pieprasīto vai ierosināto korekciju: dalībvalsts pati piemēro finanšu korekciju, atskaitot to no nākamā maksājuma pieprasījuma (skatīt 6.1.1. iedaļas 3) punktā minēto atvilkumus un atgūšanas). Visas dalībvalstu koriģētās summas pēc tam var atkārtoti izmantot citām attiecināmām darbībām, kuru dēļ ir regulāri izdevumi. Šādi gadījumi nekādi neietekmē Komisijas pārskatus, jo ES finansējuma līmenis konkrētai programmai netiek samazināts. ES finansiālās intereses tādējādi ir aizsargātas pret pārkāpumiem un krāpšanu. |
— |
Dalībvalsts nepiekrīt Komisijas pieprasītajai vai ierosinātajai korekcijai, ar dalībvalsti uzsāk oficiālu apstrīdēšanas procedūru, kas paredz maksājumu apturēšanu programmā; šajā gadījumā Komisijai trīs mēnešu laikā pēc dalībvalsts oficiālās uzklausīšanas datuma (sešu mēnešu laikā 2007.–2013. gada programmām) jāpieņem oficiāls lēmums par finanšu korekciju un jāizdod iekasēšanas rīkojums, lai panāktu summas atmaksāšanu no dalībvalsts. Šajos gadījumos rodas neto samazinājums ES iemaksai konkrētajā darbības programmā, uz kuru attiecas finanšu korekcija (dalībvalsts nevar atkārtoti izmantot koriģēto summu citām attiecināmām darbībām). |
— |
Pēc programmas slēgšanas, kad dalībvalsts vairs nevar izmantot neizlietotos līdzekļus, finanšu korekcijas summu vai nu atskaita no pēdējā dalībvalsts iesniegtā izmaksu pieprasījuma, vai arī Komisija atceļ saistības. |
6.1.2. Atgūšana
Summu atgūšana ir finanšu korekciju īstenošanas veids, par kuru atsevišķi jāsniedz informāciju, jo budžeta lēmējinstitūcija tam piešķir īpašu nozīmi.
Atbilstīgi Finanšu regulai iekasēšanas rīkojumus par nepareizi izmaksātajām summām izdod kredītrīkotājs. Summu atgūšanu īsteno ar tiešu bankas pārskaitījumu no parādnieka (piemēram, dalībvalsts) vai tās atskaita no citām summām, kuras Komisija ir parādā dalībvalstij. Finanšu regulā ir paredzētas papildu procedūras, lai nodrošinātu maksājumus par nokavētiem iekasēšanas rīkojumiem, kurus īpaši uzrauga Komisijas grāmatvedis.
Lauksaimniecības jomā dalībvalstu pienākums ir konstatēt kļūdas un pārkāpumus un atgūt nepareizi izmaksātās summas saskaņā ar valsts noteikumiem un procedūrām. ELGF gadījumā no saņēmējiem atgūtās summas ieskaita Komisijai pēc tam, kad dalībvalsts ir atskaitījusi (aptuveni) 20 %, un Komisija šīs summas iegrāmato saimnieciskās darbības rezultāta pārskatā kā ieņēmumus. Attiecībā uz ELFLA atgūstamos līdzekļus atskaita no nākamā maksājuma pieprasījuma pirms tā nosūtīšanas Komisijas dienestiem, un tāpēc attiecīgo summu var atkārtoti izlietot programmai. Ja dalībvalsts neatgūst līdzekļus vai tā savā darbībā nav uzcītīga, Komisija var izlemt iejaukties un noteikt attiecīgajai dalībvalstij finanšu korekcijas.
Kohēzijas politikas jomā dalībvalstis (nevis Komisija) ir atbildīgas par to, lai no saņēmējiem tiktu atgūtas nepareizi izmaksātās summas, kurām vajadzības gadījumā ir pieskaitīti procenti par novēlotu maksājumu. Par dalībvalstu atgūtajām summām šajā paskaidrojumā ir sniegta papildu informācija papildus informācijai par Komisijas noteiktajām finanšu korekcijām. Par 2007.–2013. gadu dalībvalstīm ir juridiski noteikts pienākums sniegt Komisijai skaidrus un strukturētus datus par summām, kas ir atvilktas no līdzfinansējuma, pirms ir pabeigta atgūšanas procedūra valsts līmenī, un par summām, kas valsts līmenī ir faktiski atgūtas no saņēmējiem.
6.1.3. Maksājumu apturēšana un pārtraukšana
Atbilstīgi nozares tiesību aktiem Komisija var arī:
— |
pārtraukt maksājumu termiņus maksimāli līdz 6 mēnešiem 2007.–2013. gada programmām, ja:
|
— |
pilnībā vai daļēji apturēt starpposma maksājumu dalībvalstij gan par 2000.–2006. gada, gan par 2007.–2013. gada programmām šādos trīs gadījumos:
|
Ja dalībvalstis nav veikušas pieprasītos pasākumus, Komisija var noteikt finanšu korekciju.
6.1.4. Citi pārvaldības veidi
ES budžeta daļā, ko pārvalda ar tiešu pārvaldību, noteikumiem neatbilstošos izdevumus atgūst ar Komisijas izdotu iekasēšanas rīkojumu vai atskaita no nākamā izmaksu pārskata. Ja atskaitījumu tieši veic saņēmēji pirms izmaksu pārskata nosūtīšanas, informāciju neiekļauj Komisijas grāmatvedības sistēmā. Par summu atgūšanu, kas nepareizi izmaksātas saistībā ar decentralizēto vai netiešo decentralizēto pārvaldību, ir atbildīgas dalībvalstis, trešās valstis vai aģentūras. Kopīgas pārvaldības gadījumā piemēro arī korekcijas instrumentus, kas ir definēti nolīgumos ar starptautiskajām organizācijām.
Paskaidrojums. Visi skaitļi ir noapaļoti miljonos euro. Jāatzīmē, ka skaitļu noapaļošanas dēļ daži finanšu skaitļi tabulās var nesakrist. Summas, kas norādītas kā “0”, nozīmē skaitļus, kas ir mazāki par EUR 500 000. Summas, kas vienādas ar nulli, tiek norādītas kā defise (-).
6.2. FINANŠU KOREKCIJAS UN ATGŪŠANA LAUKSAIMNIECĪBAS UN LAUKU ATTĪSTĪBAS JOMĀ
6.2.1. Financial corrections and recoveries decided in 2010
ELGF finanšu korekcijas, par kurām lēmumi pieņemti 2010. gadā
Miljonos EUR |
||
|
2010. |
2009. |
ELGF grāmatojumu noskaidrošanas procedūra: |
||
Finanšu grāmatojumu noskaidrošana un neievēroti maksājumu termiņi |
33 |
103 |
Atbilstīguma noskaidrošana |
1 022 |
359 |
Starpsumma |
1 055 |
462 |
Lauku attīstības finanšu korekcijas, par kurām lēmumi pieņemti 2010. gadā
Miljonos EUR |
||
|
2010. |
2009. |
Lauku attīstības finanšu korekcijas: |
||
TRDI 2000.-2006. |
49 |
11 |
SAPARD 2000.-2006. |
3 |
14 |
ELFLA 2007.-2013. |
20 |
— |
Starpsumma |
73 |
25 |
2010. gadā apstiprinātā atgūšana
Miljonos EUR |
||
|
2010. |
2009. |
Pārkāpumi saistībā ar ELGF |
178 |
163 |
TRDI – atgūtās summas |
10 |
— |
SAPARD – atgūtās summas |
5 |
— |
Pārkāpumi saistībā ar ELFLA |
98 |
47 |
Starpsumma |
292 |
210 |
Kopā finanšu korekcijas un atgūšana, par ko lēmumi pieņemti / kas apstiprinātas 2010. gadā
Miljonos EUR |
||
|
2010. |
2009. |
ELGF: |
||
Finanšu korekcijas |
1 055 |
462 |
Atgūšana |
178 |
163 |
Starpsumma ELGF |
1 233 |
625 |
Lauku attīstība: |
||
Finanšu korekcijas |
73 |
25 |
Atgūšana |
114 |
47 |
Starpsumma – lauku attīstība |
187 |
72 |
Kopā |
1 420 |
697 |
ELGF summu sadalījums pa dalībvalstīm ir norādīts 1. pielikumā.
Visas iepriekš minētās summas ir iekļautas Komisijas saimnieciskā rezultāta pārskatā. Atbilstības noskaidrošanas procedūras 2010. gadā radīja pieaugumu pēc iepriekš novērotā samazinājuma 2008. un 2009. gadā. Tas galvenokārt ir skaidrojams ar to, ka 2009. gadā nebija neizpildītu lēmumu par noskaidrošanu. Savukārt 2008. gada skaitļi ietvēra neizpildītu grāmatojumu noskaidrošanas lēmumu par 178 miljoniem euro, kas izskaidro samazinājumu starp 2008. un 2009. gadu. Līdzīgi 2010. gada skaitļos ir ietverts neizpildīts grāmatojumu noskaidrošanas lēmums par 471 miljonu euro, kas bija pieņemts līdz gada beigām un kura finanšu izpilde bija paredzēta 2011. gadā. Tas izskaidro palielinājumu starp 2009. un 2010. gadu.
Apstiprinātajos skaitļos par atgūtajām summām 2010. gadā pirmo reizi ir ietvertas summas no ELFLA, kopā – 98 miljoni euro, kas izskaidro palielinājumu salīdzinājumā ar 2009. gadā.
6.2.2. Finanšu korekcijas un atgūšana ar īstenošanu 2010. gadā
2010. gadā īstenotās ELGF finanšu korekcijas
Miljonos EUR |
||
|
2010. |
2009. |
ELGF grāmatojumu noskaidrošanas procedūra: |
||
Finanšu grāmatojumu noskaidrošana un neievēroti maksājumu termiņi |
33 |
103 |
Atbilstīguma noskaidrošana |
728 |
600 |
Kopā |
761 |
703 |
2010. gadā īstenotās lauku attīstības finanšu korekcijas
Miljonos EUR |
||
|
2010. |
2009. |
Lauku attīstības finanšu korekcijas: |
||
TRDI 2000.-2006. |
49 |
11 |
SAPARD 2000.-2006. |
3 |
14 |
ELFLA 2007.-2013. |
0 |
0 |
Starpsumma |
53 |
25 |
2010. gadā īstenotā atgūšana
Miljonos EUR |
||
|
2010. |
2009. |
Pārkāpumi saistībā ar ELGF |
172 |
148 |
TRDI – atgūtās summas |
10 |
— |
SAPARD – atgūtās summas |
5 |
— |
Pārkāpumi saistībā ar ELFLA |
98 |
47 |
Starpsumma |
286 |
195 |
2010. gadā īstenotās kopējās finanšu korekcijas un atgūšana:
Miljonos EUR |
||
|
2010. |
2009. |
ELGF: |
||
Finanšu korekcijas |
761 |
703 |
Atgūšana |
172 |
148 |
Starpsumma ELGF |
934 |
851 |
Lauku attīstība: |
||
Finanšu korekcijas |
53 |
25 |
Atgūšana |
114 |
47 |
Starpsumma – lauku attīstība |
167 |
72 |
Kopā |
1 101 |
923 |
ELGF summu sadalījums pa dalībvalstīm ir norādīts 2. pielikumā.
Attiecībā uz grāmatojumu noskaidrošanas lēmumu finanšu izpildi summas parasti ir stabilas un gadu gaitā atšķirības starp tām ir nelielas. Attiecībā uz ELFLA, kura darbība sākās 2007.–2013. gada plānošanas periodā, ir sākušās pirmās ES kontroles un revīzijas. Paredzēts, ka par finanšu korekcijas summām tiks ziņots turpmākajos gados (skatīt 6.2.4. paskaidrojumu par nepabeigtajām finanšu korekcijām).
Kā jau minēts iepriekš, apstiprinātajos skaitļos par atgūtajām summām 2010. gadā pirmo reizi ir ietvertas summas no ELFLA, kopā – 98 miljoni euro, kas izskaidro palielinājumu salīdzinājumā ar 2009. gadā. Paredzams, ka turpmākajos gados šis skaitlis pieaugs iepriekš minēto iemeslu dēļ.
6.2.3. Finanšu korekcijas – kumulatīvas summas
ELGF finanšu korekcijas, īstenotas 2010. gadā – kumulatīvā summa par 1999.–2010. gadu
Miljonos EUR |
||
|
2010. |
2009. |
ELGF grāmatojumu noskaidrošanas procedūra |
6 258 |
5 719 |
Kopā |
6 258 |
5 719 |
Šī summa atspoguļo grāmatojumu noskaidrošanas procedūras kopējo finansiālo ietekmi, kopš uzsākta šā mehānisma īstenošana, t.i., no 1999. gada līdz šim brīdim.
Citas finanšu korekcijas, īstenotas 2010. gadā – kumulatīvā summa par 2000.–2010. gadu
Miljonos EUR |
||
|
2010. gada beigās |
2009. gada beigās |
Citas finanšu korekcijas: |
||
TRDI 2000.-2006. |
61 |
11 |
SAPARD 2000.-2006. |
17 |
14 |
ELFLA 2007.-2013. |
21 |
0 |
Starpsumma |
98 |
25 |
ELGF grāmatojumu noskaidrošanas korekciju kumulatīvā summa atspoguļo summas, par kurām ir pieņemti oficiāli Komisijas lēmumi. 2010. gada skaitļi ietver grāmatojumu noskaidrošanas lēmums no Nr. 1 līdz Nr. 34. Jāatzīmē, ka visi atbilstības noskaidrošanas lēmumi ir oficiāli pieņemti, savukārt finanšu grāmatojumu noskaidrošanas lēmumiem ir vajadzīgs ilgāks laiks un tie ietekmēs arī turpmāko gadu rādītājus.
6.2.4. Nepabeigtās finanšu korekcijas
Nepabeigtās ELGF finanšu korekcijas 31.12.2010.
Miljonos EUR |
|||||
|
Nepabeigtās finanšu korekcijas 31.12.2009. |
Jaunās nepabeigtās finanšu korekcijas 2010. gadā |
Finanšu korekcijas, par kurām pieņemti lēmumi 2010. gadā |
Pielāgojumi finanšu korekcijām, par kurām lēmums pieņemts vai kuras nav pabeigtas līdz 31.12.2009. |
Nepabeigtās finanšu korekcijas 31.12.2010. |
ELGF – turpmākie atbilstības un finanšu lēmumi |
2 763 |
670 |
(1 029) |
(115) |
2 288 |
Kopā nepabeigtās ELGF finanšu korekcijas |
2 763 |
670 |
(1 029) |
(115) |
2 288 |
Nepabeigto ELGF finanšu korekciju summa 2010. gada beigās liecina par aprēķinu metodes konsolidāciju turpmākajiem atbilstības lēmumiem.
Citas nepabeigtās finanšu korekcijas 31.12.2010.
Miljonos EUR |
|||||
|
Nepabeigtās finanšu korekcijas 31.12.2009. |
Jaunās nepabeigtās finanšu korekcijas 2010. gadā |
Finanšu korekcijas, par kurām pieņemti lēmumi 2010. gadā |
Pielāgojumi finanšu korekcijām, par kurām lēmums pieņemts vai kuras nav pabeigtas līdz 31.12.2009. |
Nepabeigtās finanšu korekcijas 31.12.2010. |
TRDI 2000.-2006. |
12 |
45 |
(49) |
0 |
7 |
SAPARD 2000.-2006. |
4 |
54 |
(3) |
13 |
68 |
ELFLA 2007.-2013. |
114 |
55 |
(57) |
11 |
123 |
Kopā citas nepabeigtās finanšu korekcijas |
130 |
154 |
(109) |
24 |
198 |
SAPARD un TRDI programmas šobrīd ir noslēguma posmā, kas izskaidro nepabeigto finanšu korekciju summu. Turklāt attiecībā uz ELFLA ir uzsāktas ES līmeņa revīzijas un kontroles, kas izskaidro lielāko summas daļu.
ELGF līdzekļu atgūšana, kas nav pabeigta līdz 31.12.2010.
Miljonos EUR |
|||||
|
Nepabeigtās finanšu korekcijas 31.12.2009. |
Jaunās nepabeigtās finanšu korekcijas 2010. gadā |
Finanšu korekcijas, par kurām pieņemti lēmumi 2010. gadā |
Pielāgojumi finanšu korekcijām, par kurām lēmums pieņemts vai kuras nav pabeigtas līdz 31.12.2009. |
Nepabeigtās finanšu korekcijas 31.12.2010. |
Pārkāpumi saistībā ar ELGF |
276 |
170 |
(178) |
55 |
323 |
Kopā līdzekļu atgūšana, kas nav pabeigta |
276 |
170 |
(178) |
55 |
323 |
Tā kā 6.2.1. un 6.2.2. paskaidrojumā jau ir sniegta informācija par summām, kas saistībā ar pārkāpumiem ir apstiprinātas un kuru atgūšana ir īstenota, šajā sadaļā ir svarīgi norādīt turpmāko attīstību šo summu atgūšanā.
Citu līdzekļu atgūšana, kas nav pabeigta līdz 31.12.2010.
Miljonos EUR |
|||||
|
Nepabeigtās finanšu korekcijas 31.12.2009. |
Jaunās nepabeigtās finanšu korekcijas 2010. gadā |
Finanšu korekcijas, par kurām pieņemti lēmumi 2010. gadā |
Pielāgojumi finanšu korekcijām, par kurām lēmums pieņemts vai kuras nav pabeigtas līdz 31.12.2009. |
Nepabeigtās finanšu korekcijas 31.12.2010. |
TRDI 2000.-2006. |
5 |
6 |
(10) |
7 |
7 |
SAPARD 2000.-2006. |
88 |
52 |
(5) |
(41) |
94 |
ELFLA 2007.-2013. |
8 |
60 |
(98) |
52 |
22 |
Kopā līdzekļu atgūšana, kas nav pabeigta |
101 |
118 |
(114) |
18 |
123 |
6.3. FINANŠU KOREKCIJAS KOHĒZIJAS POLITIKAS JOMĀ
Lauksaimniecības un lauku attīstības politikā summu atgūšana (nesaistīta ar finanšu korekcijām) nav nekas neparasts. Taču kohēzijas politikā iekasēšanas rīkojumus gandrīz vienmēr izmanto, lai īstenotu finanšu korekcijas, par kurām Komisija ir pieņēmusi lēmumus un kuru rezultāts ir ES finansējuma neto samazinājums.
Rezultāti, kas iegūti, pašām dalībvalstīm pārbaudot kohēzijas politikas izdevumus, ir izklāstīti 6.5. paskaidrojumā. Jāatzīmē arī, ka 2009. gada finanšu korekciju summa par 2000.–2006. gada plānošanas periodu saistībā ar TRDI un SAPARD tagad ir norādīta lauksaimniecības un lauku attīstības iedaļā (skatīt 6.2. paskaidrojumu) kopā ar ELFLA.
6.3.1. 2010. gadā apstiprinātās finanšu korekcijas
Finanšu korekcijas, par kurām pieņemti lēmumi / kas apstiprinātas 2010. gadā
Miljonos EUR |
||
|
2010. |
2009. |
Kohēzijas politika (ES darbs) |
||
1994.-1999. gada programmas |
136 |
521 |
2000.-2006. gada programmas |
788 |
1 865 |
2007.-2013. gada programmas |
2 |
0 |
Starpsumma |
925 |
2 386 |
Šo summu sadalījums pa dalībvalstīm ir norādīts 3. pielikumā. |
Finanšu korekcijas, par kurām pieņemti lēmumi / kas apstiprinātas 2010. gadā, un to īstenošana 2010. gadā
Miljonos EUR |
||||||
|
ERAF |
KF |
ESF |
ZVFI |
ELVGF virzība |
KOPĀ |
Finanšu korekcijas 1994.-1999. posmam |
||||||
Īstenota ar saistību atcelšana/atskaitīšana slēgšanas brīdī |
2 |
0 |
— |
0 |
— |
2 |
Īstenotas ar iekasēšanas rīkojumu |
118 |
— |
4 |
3 |
3 |
128 |
Vēl nav īstenota |
5 |
0 |
— |
— |
0 |
6 |
Starpsumma 1994.-1999. gada posmam |
125 |
0 |
4 |
3 |
3 |
136 |
Finanšu korekcijas 2000.-2006. gadā |
||||||
Īstenota ar saistību atcelšana/atskaitīšana slēgšanas brīdī |
— |
11 |
— |
— |
— |
11 |
Īstenojušas dalībvalstis |
— |
— |
35 |
87 |
— |
122 |
Īstenotas ar iekasēšanas rīkojumu |
0 |
0 |
— |
— |
30 |
30 |
Vēl nav īstenota |
368 |
246 |
8 |
2 |
— |
624 |
Starpsumma 2000.-2006. gada posmam |
368 |
258 |
43 |
89 |
30 |
788 |
Finanšu korekcijas 2007.-2013. posmam |
||||||
Īstenota ar saistību atcelšana/atskaitīšana slēgšanas brīdī |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
Īstenojušas dalībvalstis |
1 |
— |
1 |
— |
— |
2 |
Īstenotas ar iekasēšanas rīkojumu |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
Vēl nav īstenota |
0 |
— |
0 |
— |
— |
0 |
Starpsumma 2007.-2013. gada posmam |
1 |
— |
1 |
— |
— |
2 |
Kopā 2010. gadā apstiprinātās finanšu korekcijas: |
494 |
258 |
49 |
91 |
33 |
925 |
Kopā finanšu korekcijas, par kurām lēmumi pieņemti 2009. gadā: |
2 061 |
86 |
180 |
46 |
13 |
2 386 |
No 2010. gadā apstiprināto summu kopsummas 925 miljoni euro 2 miljoni euro ir apstiprināti iepriekšējos gados, taču par tiem iepriekš nebija paziņots, un 44 miljoni euro ir iepriekš paziņoto summu pielāgojumi. |
Gada laikā apstiprināto/izlemto un ar Komisijas iekasēšanas rīkojumu īstenoto (t.i., Komisijai ir atmaksāti naudas līdzekļi) finanšu korekciju summa 158 miljoni euro, no tiem 128 miljoni euro par 1994.–1999. gada posmu un 30 miljoni euro par 2000.–2006. gada posmu (2009.gads – 146 miljoni euro). Jāatzīmē, ka īstenošana ar iekasēšanas rīkojumu atspoguļo tikai daļu no finanšu korekcijām (20 % no 2010. gadā īstenotajām summām), jo piemērojamie nozares tiesību akti paredz dalībvalstīm iespēju pieņemt Komisijas ierosinātās finanšu korekcijas un pēc tam aizstāt nepareizos izdevumus ar pareiziem; šādos gadījumos Komisijai nav jāizdod iekasēšanas rīkojums. Komisija izdod iekasēšanas rīkojumus tikai tad, ja dalībvalsts noraida finanšu korekciju, vai programmas slēgšanas posmā, kad dalībvalstij vairs nav iespējas aizvietot nepareizos izdevumus ar citiem.
Lielā starpība starp 2009. un 2010. gada apstiprinātajām/izlemtajām ERAF korekcijām ir skaidrojama ar lielu korekciju Spānijā (aptuveni 1,5 miljardi euro), ko dalībvalsts apstiprināja 2009. gada beigās. Šī korekcija ietvēra nozīmīgu rīcības plānu, ko uzsāka 2004. gadā saistībā ar vadības un otrā līmeņa pārbaudēm publiskā iepirkuma jautājumos divdesmit Spānijas programmās. Tas ievērojami palielināja korekciju summas, par kurām tika ziņots 2009. gadā. No 2010. gada summas par 2000.–2006. gadu samazināsies, jo pakāpeniski tiks pabeigta programmu slēgšana. Paziņotās korekcijas būs saistītas ar iepriekšējos gados uzsākto procedūru pabeigšanu, kā slēgšanas procedūru un revīziju rezultātiem.
ESF finanšu korekciju summu samazinājums par 1994.–1996. gada plānošanas posmu ir saistīts ar apstākli, ka Komisijas dienesti drīzumā pabeigs slēgšanas procedūras. 2010. gadā tika iesniegti slēgšanas dokumenti par lielāko daļu 2000.–2006. gada plānošanas perioda programmām. Tāpēc finanšu korekciju summas varēs noteikt un apstiprināt tikai pēc tam, kad Komisijas dienesti būs beiguši analizēt dalībvalstu iesniegtos dokumentus.
Saistībā ar ZVFI 2009. gada beigās Spānijas centrālajās iestādes tika veikta revīzija, kuras rezultātā 2010. gadā tika apstiprināta summa 87 miljonu euro apmērā, ko dalībvalsts atvilka no galīgo izmaksu pārskata, kas saņemts 2010. gada beigās.
6.3.2. 2010. gadā īstenotās finanšu korekcijas
2010. gadā īstenotās finanšu korekcijas
Miljoni euro |
||
|
2010 |
2009 |
Kohēzijas politika (ES darbs) |
||
1994.-1999. gada programmas |
476 |
300 |
2000.-2006. gada programmas |
259 |
384 |
2007.-2013. gada programmas |
2 |
0 |
Starpsumma |
737 |
684 |
Šo summu sadalījums pa dalībvalstīm ir norādīts 4. pielikumā. |
Jāatzīmē, ka iepriekš minētajās summās, jo īpaši par 2000.–2006. gada plānošanas programmām, nav ietvertas dalībvalstu paziņotās finanšu korekcijas galīgajos maksājumu pieprasījumos, ko Komisija ir saņēmusi 2010. gadā, jo tie pašreiz tiek pārbaudīti. Šajā posmā finanšu korekciju faktiski īsteno dalībvalsts, kas apstiprina finanšu korekcijas summas atskaitīšanu no galīgā maksājuma pieprasījuma summas. Tomēr programmas slēgšanas kontekstā kredītrīkotājs pieprasījuma apstiprināšanu grāmatvedības sistēmā veic, ņemot vērā garākus noteikumos paredzētos termiņus, un tikai pēc tam pieprasījumu iespējams pilnībā apstrādāt, un Komisija var veikt maksājumu. Līdz 2010. gada beigām saņemtie maksājumu pieprasījumi, kas vēl nav apstiprināti, ietver finanšu korekciju atvilkumu par kopējo summu 2,3 miljardi euro (ERAF – 2 155 miljoni euro, Kohēzijas fonds – 105 miljoni euro, ESF – 24 miljoni euro). Maksājumu pieprasījumu apstrāde notiks līdz 2011. gada beigām un 2012. gada sākumam.
2010. gadā īstenotās finanšu korekcijas (apstiprinātas/izlemtas 2010. gadā un iepriekšējos gados)
Miljonos EUR |
||||||
|
ERAF |
KF |
ESF |
ZVFI |
ELVGF virzība |
Kopā 2010. gadā |
Finanšu korekcijas par 1994.–1999. gadu: |
||||||
Apstiprinātas 2010. gadā |
120 |
0 |
4 |
3 |
2 |
129 |
Apstiprinātas iepriekšējos gados |
342 |
4 |
1 |
— |
1 |
347 |
Starpsumma par 1994.-1999. gadu |
462 |
4 |
5 |
3 |
3 |
476 |
Finanšu korekcijas par 2000.-2006. gadu |
||||||
Apstiprinātas 2010. gadā |
0 |
11 |
35 |
87 |
30 |
164 |
Apstiprinātas iepriekšējos gados |
79 |
6 |
1 |
— |
8 |
95 |
Starpsumma par 2000.-2006. gadu |
80 |
18 |
36 |
87 |
38 |
259 |
Finanšu korekcijas par 2007.-2013. gadu |
||||||
Apstiprinātas 2010. gadā |
1 |
— |
1 |
— |
— |
1 |
Apstiprinātas iepriekšējos gados |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
Starpsumma par 2007.-2013. gadu |
1 |
— |
1 |
— |
— |
1 |
2010. gadā īstenotās kopējās finanšu korekcijas |
542 |
21 |
42 |
90 |
41 |
737 |
2009. gadā īstenotās kopējās finanšu korekcijas |
334 |
89 |
206 |
50 |
5 |
684 |
No 737 miljoniem euro, par kuriem paziņots kā par 2010. gadā īstenotu finanšu korekciju, 1 miljons euro bija īstenots iepriekšējos gados, bet par to nebija paziņots. |
Attiecībā uz ERAF jāatzīmē, ka lielo korekciju Spānijā, kopsumma – 1,5 miljardi euro, kas minēta 6.3.1. paskaidrojumā, dalībvalsts apstiprināja 2010. gadā kā summu, kas uzskaitīta attiecīgo programmu vietējās grāmatvedības sistēmās. Šo summu atskaitīja no 20 galīgajiem maksājumu pieprasījumiem, ko iesniedza 2010. gada septembrī. Taču šiem maksājumu pieprasījumiem vēl nav pabeigta apstiprināšanas procedūra, tāpēc tie nav ieskaitīti iepriekš norādītajos īstenošanas skaitļos. Nav ietverta arī lielāka daļa no pieprasījumiem saistībā ar 2000.–2006. gada programmu slēgšanu.
Visas ESF finanšu korekcijas, kas 2010. gadā ir apstiprinātas par 1994.–1999. gada plānošanas periodu šajā gadā ir arī īstenotas. Turklāt par šo plānošanas periodu vairs nav finanšu korekciju summas, kas vēl būtu īstenojamas. Finanšu korekciju summas par 2000.–2006. gada plānošanas posmu, kas ir apstiprinātas iepriekšējos gados, noteiks un noskaidros pašreiz notiekošajā slēgšanas procedūrā.
6.3.3. Finanšu korekcijas – kumulatīvās summas un īstenošanas līmenis
Apstiprinātās/izlemtās finanšu korekcijas – kumulatīvās summas
Miljonos EUR |
|||||
|
1994.-1999. gada posms |
2000.-2006. gada posms |
2007.-2013. gada posms |
Kopā 2010. gada beigās |
Kopā 2009. gada beigās |
ERAF |
1 758 |
4 165 |
1 |
5 924 |
5 430 |
Kohēzijas fonds |
273 |
490 |
— |
763 |
506 |
ESF |
397 |
1 174 |
1 |
1 572 |
1 522 |
ZVFI |
100 |
96 |
— |
195 |
104 |
ELVGF Virzība |
124 |
41 |
— |
165 |
132 |
Kopā |
2 652 |
5 965 |
2 |
8 619 |
7 694 |
Kopsummas sadalījums pa dalībvalstīm ir norādīts 3. pielikumā.
Īstenotās finanšu korekcijas – kumulatīvās summas
Miljonos EUR |
|||||
|
1994.-1999. gada posms |
2000.-2006. gada posms |
2007.-2013. gada posms |
Kopā 2010. gada beigās |
Kopā 2009. gada beigās |
ERAF |
1 736 |
1 972 |
1 |
3 709 |
3 167 |
Kohēzijas fonds |
266 |
227 |
— |
493 |
472 |
ESF |
395 |
1 146 |
1 |
1 542 |
1 500 |
ZVFI |
100 |
94 |
— |
194 |
104 |
ELVGF Virzība |
124 |
41 |
— |
165 |
124 |
Kopā |
2 621 |
3 480 |
2 |
6 102 |
5 366 |
Kopsummas sadalījums pa dalībvalstīm ir norādīts 4. pielikumā.
Lielākā daļa lietu, kas attiecas uz programmām un pārkāpumiem 1994.–1999. gada plānošanas posmā, ir slēgtas, un šīs summas nākotnē attiecīgi samazināsies. Lielu daļu atskaitījumu dalībvalstis ir atvilkušas no saviem galīgajiem maksājumu pieprasījumiem par 2000.–2006. gada programmām, taču maksājumu pieprasījumi vēl tikai tiek pārbaudīti, un tāpēc šīs summas nav iekļautas iepriekš norādītajos skaitļos. Par tām ziņos kā par īstenotām pēc maksājumu pārbaudes 2011. gadā un 2012. gadā – sarežģītākajās lietās. Korekcijas par pašreizējo plānošanas periodu (2007.–2013. g.) varētu palielināties pēc to kontroļu rezultātiem, kas pašreiz notiek uz vietas.
Iepriekš redzamajā tabulā ir iekļautas finanšu korekcijas, kuras dažas dalībvalstis ir apstrīdējušas (atzīmējot, ka pieredze liecina, ka Komisijai šādās lietās ļoti reti ir nācies šīs summas atmaksāt).
2010. gada 31. decembrī apstiprinātās/izlemtās, bet šajā datumā vēl neīstenotās finanšu korekcijas, un īstenošanas līmenis 2010. gada 31. decembrī (kumulatīvās summas)
Miljonos EUR |
|||||||
|
ERAF |
KF |
ESF |
ZVFI |
ELVGF virzība |
Kopā 2010. gadā |
Kopā 2009. gadā |
Finanšu korekcijas 1994.-1999. gada programmām |
|||||||
Apstiprinātās/izlemtās finanšu korekcijas |
1 758 |
273 |
397 |
100 |
124 |
2 652 |
2 516 |
Īstenotās finanšu korekcijas |
1 736 |
266 |
395 |
100 |
124 |
2 621 |
2 145 |
Apstiprinātās/izlemtās, bet vēl neīstenotās finanšu korekcijas |
22 |
8 |
2 |
— |
0 |
31 |
371 |
Īstenošanas līmenis |
99 % |
97 % |
100 % |
100 % |
100 % |
99 % |
85 % |
Finanšu korekcijas 2000.-2006. gada programmām |
|||||||
Apstiprinātās/izlemtās finanšu korekcijas |
4 165 |
490 |
1 174 |
96 |
41 |
5 965 |
5 177 |
Īstenotās finanšu korekcijas |
1 972 |
227 |
1 146 |
94 |
41 |
3 480 |
3 221 |
Apstiprinātās/izlemtās, bet vēl neīstenotās finanšu korekcijas |
2 192 |
263 |
28 |
2 |
— |
2 485 |
1 956 |
Īstenošanas līmenis |
47 % |
46 % |
98 % |
98 % |
100 % |
58 % |
62 % |
Finanšu korekcijas 2007.-2013. gada programmām |
|||||||
Apstiprinātās/izlemtās finanšu korekcijas |
1 |
— |
1 |
— |
— |
2 |
— |
Īstenotās finanšu korekcijas |
1 |
— |
1 |
— |
— |
2 |
— |
Apstiprinātās/izlemtās, bet vēl neīstenotās finanšu korekcijas |
0 |
— |
0 |
— |
— |
0 |
— |
Īstenošanas līmenis |
69 % |
n.p. |
98 % |
n.p. |
n.p. |
84 % |
n.p. |
Finanšu korekcijas kopā |
|||||||
Apstiprinātās/izlemtās finanšu korekcijas |
5 924 |
764 |
1 571 |
195 |
165 |
8 619 |
7 694 |
Īstenotās finanšu korekcijas |
3 709 |
493 |
1 542 |
194 |
165 |
6 102 |
5 366 |
Apstiprinātās/izlemtās, bet vēl neīstenotās finanšu korekcijas |
2 214 |
271 |
30 |
2 |
0 |
2 516 |
2 327 |
Īstenošanas līmenis |
63 % |
65 % |
98 % |
99 % |
100 % |
71 % |
70 % |
Īstenošanas līmenis 1994.–1999. gada programmām ir skaidrojams ar iekasēšanas rīkojumu izdošanu 2010. gadā, kuru lielākā daļa bija vajadzīga 2009. gada beigās pieņemto finanšu korekciju lēmumu (kas 2009. gada kontu slēgšanas brīdī vēl nebija pieņemti) īstenošanai vai gada laikā apstiprinātu/izlemtu jaunu korekciju īstenošanai.
Zemais īstenošanas līmenis attiecībā uz 2000.–2006. gada plānošanas posmam ir skaidrojams ar vēl notiekošo slēgšanas procedūru, jo 2010. gada beigās saņemtie maksājumu pieprasījumi vēl nav apstiprināti un saistītās finanšu korekcijas par kopējo summu 2,3 miljardi euro vēl nav iespējams iekļaut skaitļos par īstenošanu 2010. gadā.
6.3.4. Nepabeigtās finanšu korekcijas
Miljonos EUR |
|||||
|
Nepabeigtās finanšu korekcijas 31.12.2009. |
Jaunās nepabeigtās finanšu korekcijas 2010. gadā |
Finanšu korekcijas, par kurām pieņemti lēmumi 2010. gadā |
Pielāgojumi finanšu korekcijām, par kurām lēmums pieņemts vai kuras nav pabeigtas līdz 31.12.2009. |
Nepabeigtās finanšu korekcijas 31.12.2010. |
Struktūrfondi un Kohēzijas fonds (1994.–1999. gada, 2000.–2006. gada un 2007.–2013. gada programmas) |
|||||
ERAF |
430 |
135 |
(212) |
(156) |
197 |
Kohēzijas fonds |
149 |
206 |
(21) |
(72) |
262 |
ESF |
326 |
9 |
(42) |
(10) |
284 |
ZVFI |
2 |
— |
(1) |
0 |
0 |
ELVGF Virzība |
63 |
4 |
(33) |
(31) |
4 |
Kopā |
971 |
354 |
(309) |
(269) |
747 |
Attiecībā uz ERAF daudzas iepriekšējos gados iesāktās procedūras 2010. gadā tika pabeigtas un to rezultātā tika piemērotas finanšu korekcijas vai summu pielāgošana. Turklāt 2010. gads tika raksturots kā pārejas gads diviem plānošanas posmiem; tika pabeigtas procedūras par 2000.–2006. gadu un attiecīgi samazinājās vēl izskatāmās summas un tika uzsāktas jaunas procedūras (šajā posmā to skaits ir mazāks) par 2007.–2013. gada posmu. Tāpēc šajā gadā nepabeigto finanšu korekciju summas ir zemākas par iepriekšējo gadu summām.
Lielākā daļa no ESF jaunajām lietām (kopsumma 9 miljoni euro) skar 2000.–2006. gada plānošanas periodu, jo visas attiecīgās darbības programmas ir sasniegušas to slēgšanas posmu. Finanšu korekciju apstrāde notiks slēgšanas procedūras gaitā. Tomēr puse no pašreiz notiekošajām procedūrām skar 2007.–2013. gada plānošanas periodu. Par tām ir aprēķināta provizoriska summa EUR 1, jo koriģējamā summa vēl ir jānosaka.
Papildus iepriekš minētajam skaitlim dalībvalstis ir ziņojušas par 1 437 miljoniem euro, un šī summa raksturo iespējamo līdzekļu atgūšanu pēc nepareizu pieprasījumu atklāšanas no struktūrfondiem. Tā ir balstīta uz oficiāliem ziņojumiem, ko dalībvalstis iesniegušas saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1681/94. Tomēr, atsevišķos gadījumos, izmantojot dalībvalstu nosūtīto informāciju, atgūstamības izredzes nav iespējams novērtēt pietiekami precīzi. Turklāt pastāv risks, ka iepriekš norādītie skaitļi pārklājas un ir grūti aprēķināt, kādā mērā, jo dalībvalstīm nav noteikts pienākums savos ziņojumos nodalīt potenciāli atgūstamās summas, kas atklātas ES kontroļu rezultātā, no summām, kas atklātas pašu kontroļu laikā.
6.3.5. Maksājumu pārtraukšana un apturēšana
2010. gadā tika pieņemti 49 lēmumi par maksājumu termiņu pārtraukšanu saistībā ar ERAF par kopējo summu 2 156 miljoni euro. Maksājumi tika atsākti 41 lietā (kopsumma – 2 057 miljoni euro). 8 lietu izskatīšana gada beigās vēl nebija pabeigta, to aptvertā summa bija 99 miljoni euro.
2010. gadā tika pieņemti 12 lēmumi par maksājumu termiņu pārtraukšanu saistībā ar ESF par kopējo summu 255 miljoni euro, visi lēmumi attiecās uz 2007.–2013. gada plānošanas periodu. Maksājumi tika atsākti 6 lietās (kopsumma – 94 miljoni euro). 6 lietu izskatīšana par kopējo summu 161 miljons euro vēl nebija pabeigta.
Maksājumu pārtraukšanas lietu sadalījums pa dalībvalstīm 2010. gadā ir šāds.
Miljonos EUR |
|||
|
ERAF |
ESF |
Kopā |
Pārtraukšana, līdz 31.12.2010. pabeigtās lietas |
|||
Vācija |
175 |
— |
175 |
Spānija |
1 477 |
74 |
1 552 |
Itālija |
84 |
— |
84 |
Luksemburga |
— |
1 |
1 |
Ungārija |
33 |
— |
33 |
Portugāle |
103 |
— |
103 |
Rumānija |
— |
18 |
18 |
Apvienotā Karaliste |
184 |
— |
184 |
Starpsumma pabeigtajām lietām |
2 057 |
94 |
2 151 |
Pārtraukšana, neizskatītās lietas 31.12.2010. |
|||
Beļģija |
— |
3 |
3 |
Bulgārija |
15 |
— |
15 |
Vācija |
43 |
69 |
112 |
Itālija |
— |
72 |
72 |
Austrija |
— |
17 |
17 |
Apvienotā Karaliste |
41 |
— |
41 |
Starpsumma neizskatītajām lietām |
99 |
161 |
260 |
Kopā pārtraukšanas gadījumi |
2 156 |
255 |
2 411 |
Šajā tabulā norādītie dati atspoguļo situāciju 2011. gada 15. februārī |
Turklāt 2010. gadā tika pieņemti 6 maksājumu apturēšanas lēmumi saistībā ar ESF (Beļģija, Spānija un Francija), līdz gada beigām maksājumi tika atsākti tikai Spānijai.
6.4. CITI LĪDZEKĻU ATGŪŠANAS GADĪJUMI
Šī pozīcija attiecas uz nepamatoti samaksātu summu atgūšanu gadījumos, kad kļūdas vai pārkāpumus ir atklājusi Komisija, dalībvalstis, Eiropas Revīzijas palāta vai OLAF attiecībā uz to budžeta daļu, kuras izpilde nenotiek ar dalīto pārvaldību.
2010. GADĀ APSTIPRINĀTIE CITI LĪDZEKĻU ATGŪŠANAS GADĪJUMI
Miljonos EUR |
||||
|
2010. |
2009. |
||
Citi pārvaldības veidi: |
||||
|
137 |
81 |
||
|
188 |
202 |
||
Kopā apstiprinātie citi līdzekļu atgūšanas gadījumi |
325 |
283 |
2010. GADĀ ĪSTENOTIE CITI LĪDZEKĻU ATGŪŠANAS GADĪJUMI
Miljonos EUR |
||||
|
2010. |
2009. |
||
Citi pārvaldības veidi: |
||||
|
136 |
81 |
||
|
163 |
202 |
||
Kopā īstenotie citi līdzekļu atgūšanas gadījumi |
299 |
283 |
6.5. DALĪBVALSTU VEIKTĀ ATGŪŠANA UN FINANŠU KOREKCIJAS ATTIECĪBĀ UZ STRUKTURĀLĀM DARBĪBĀM VAI KOHĒZIJAS POLITIKU
Kohēzijas politikas jomā korekcijas, kuras dalībvalstis veic atbilstīgi savai vai ES revīzijai, netiek reģistrētas Komisijas grāmatvedības sistēmā, jo dalībvalstis šādas summas var izmantot atkārtoti citiem attiecināmiem izdevumiem. Tomēr dalībvalstu pienākums ir sniegt Komisijai atjauninātu informāciju par atvilktām un atgūtām summām un summām, kuras paredzēts atgūt saistībā ar struktūrfondiem par atsevišķiem gadiem un kumulatīvi par 2000.–2006. gada periodu attiecībā uz visiem četriem fondiem (ERAF, ESF, ELVGF Virzība un ZVFI). Tomēr dalībvalstīm nav pienākuma uzrādīt atsevišķi korekcijas, kuras izriet no ES veiktā darba. Šā iemesla dēļ dalībvalstu veiktās finanšu korekcijas nepievieno Komisijas korekcijām.
Tā kā 2000.–2006. gada periods pašreiz ir noslēguma posmā, kurā attiecībā uz visiem pārkāpumiem ir pieprasīti atskaitīšanas pierādījumi, dalībvalstīm netiek prasīts, lai tās par 2010. gadu atsevišķi iesniegtu Komisijai informāciju par atvilkumiem, atgūšanu un nepabeigtu atgūšanu. Tomēr 2011. gada martā šī papildu informācija tika informācija tika saņemta no Grieķijas, Beļģijas, Ungārijas, Portugāles un saistībā ar starpreģionu programmām. Šajā iedaļā šī informācija ir ņemta vērā.
Balstoties uz līdz šim saņemtajiem datiem ES iemaksu izteiksmē, dalībvalstis ir ziņojušas par kumulatīvajām finanšu korekcijām 5,1 miljarda euro apmērā pēc valsts veiktajām revīzijām 2000.–2006. gada programmām (no šīs summas aptuveni 4 miljardus euro veido atvilkumi un aptuveni 1,1 miljardu euro – atgūtie līdzekļi).
Revīzijas uz vietas, ko saskaņā ar 2008. gada rīcības plānu veica Reģionālās politikas ģenerāldirektorāts, lai revidētu dalībvalstu sistēmas līdzekļu atgūšanai par 2000.–2006. gada plānošanas periodu, sešās atlikušajās dalībvalstīs tika pabeigtas 2010. gadā, tādējādi aptverot 25 dalībvalstis (Bulgārijai un Rumānijai par 2000.–2006. gada periodu nebija ziņošanas pienākuma). Šā darba rezultāti, tāpat kā Revīzijas palātas veiktās revīzijas un divi pēdējie gada ziņojumi, liecina, ka dalībvalstu iestādes kopumā ievēro prasības, kaut arī ir vērojami nopietni trūkumi attiecībā uz datu pilnīgumu un pārkāpumu reģistrēšanas un ziņošanas sistēmu dažām 2000.–2006. gada programmām Itālijā, Spānijā, Francijā un Nīderlandē. Mazākā mērā trūkumi programmās vērojami arī Apvienotajā Karalistē, Slovēnijā, Somijā, Zviedrijā un Latvijā. Pat ņemot vērā Komisijas revīziju 2007.–2010. gadā konstatētos uzlabojumus visās dalībvalstīs, Komisija tomēr ir piesardzīga slēgšanas gaitā un ir pieprasījusi visām programmu iestādēm ziņot par kontroles pasākumiem (ietverot finanšu korekcijas), kas ir veikti valsts līmenī saistībā ar visiem pārkāpumiem, kas reģistrēti katrā programmā. Komisija nenoslēgs programmas, līdz tā nebūs novērtējusi šo informāciju kā konsekventu un pilnīgu.
Pastāv risks saistībā ar pārklāšanos starp 2000.–2006. gada perioda summām, kas uzrādītas finanšu korekcijām ES struktūru darba rezultātā (Komisijas un Revīzijas palātas veiktās revīzijas un OLAF veiktā izmeklēšana), un pašu dalībvalstu darba rezultātā uzrādītām summām. Tas ir tāpēc, ka lielu daļu finanšu korekciju, kas rodas ES struktūru darba rezultātā, dalībvalstis akceptē un īsteno bez oficiāla Komisijas lēmuma, atvelkot attiecīgos izdevumus no savām izdevumu deklarācijām. Tā kā dalībvalstīm nav pienākuma nošķirt ziņojumos par 2000.–2006. gadu korekcijas ES struktūru darba rezultātā no korekcijām savu kontroļu un revīziju rezultātā, šīs pārklāšanās apmēru nevar precīzi noteikt. Turklāt dalībvalsts var faktiski īstenot korekciju arī citā gadā, nevis tajā, kurā tā ir akceptējusi finanšu korekciju. Tāpēc iespējamā pārklāšanās ir tikai aplēse. Salīdzinājums pa dalībvalstīm starp dalībvalstu summām par 2010. gadu un tām korekciju summām ES struktūru darba rezultātā, kuras dalībvalstis ir akceptējušas tam pašam gadam, liecina, ka pārklāšanās summai nevajadzētu pārsniegt 65 miljonus euro (2009. gadā – 465 miljoni euro).
Par 2007.–2013. gada plānošanas periodu dalībvalstīm ir noteikta prasība katru ziņot par atgūtajām summām un atvilkumiem, izmantojot IT sistēmu SFC 2007. Tas nozīmē, ka Komisija katra gada 31. martā saņem elektroniskus datus tieši no dalībvalstīm. Arī savās vadlīnijās dalībvalstīm Komisija ir ierosinājusi atsevišķi uzrādīt ES struktūru darba rezultātā piemērotās korekcijas, lai izvairītos no pārklāšanās. Kā dalībvalstis ir ziņojušas Komisijai 2011. gada 31. martā, kopējā summa (ES daļa) līdzekļiem, ko dalībvalstis ir atguvušas no saņēmējiem un atvilkušas no Komisijai iesniegtiem apstiprinātajiem izdevumiem 2010. gadā (atgūtie līdzekļi 35 miljonu euro apmērā), vai atvilkušas no 2010. gada maksājumu pieprasījumiem pirms atgūšanas procedūras pabeigšanas valsts līmenī (atvilkumi 189 miljonu euro apmērā), ka arī vēl atgūstamie līdzekļi 2010. gada beigās, ir 265 miljoni euro.
Miljonos EUR |
||||||||
ES 27 2007.-2013. (2) |
Atvilkumi dalībvalstu revīziju rezultātā |
Atvilkumi ES struktūru revīziju rezultātā |
Kopā atvilkumi |
Atgūtie līdzekļi ES revīziju rezultātā |
Atgūtie līdzekļi ES struktūru revīziju rezultātā |
Kopā atgūtie līdzekļi |
Kopā vēl atgūstamie līdzekļi, kas deklarēti 2010. gadā |
Kopā dalībvalstu deklarētā summa |
ERAF/KF (3) |
151 |
5 |
156 |
29 |
2 |
31 |
25 |
212 |
ESF |
31 |
2 |
33 |
4 |
0 |
4 |
15 |
52 |
EZF |
0 |
0 |
0 |
1 |
0 |
1 |
0 |
1 |
Kopā |
183 |
7 |
189 |
34 |
2 |
35 |
41 |
265 |
Komisija ir ieplānojusi atgūto līdzekļu revīziju, sākot 2011. gada otrā semestra, lai attiecībā uz visiem fondiem pārskatītu koriģējošā mehānisma sistēmas, ko izveidojušas apstiprinošās iestādes, un izvērtētu, kādā mērā Komisija var uzticēties ziņotajiem skaitļiem; revīzijā tiks izmantota programmu izlase un dalībvalstis tiks atlasītas, pamatojoties uz riska analīzi.
6. paskaidrojums, 1. pielikums. 2010. gadā izlemtās ELGF finanšu korekcijas un atgūšana – sadalījums pa dalībvalstīm
Miljonos EUR |
|||||
Dalībvalstis |
Finanšu grāmatojumu noskaidrošana |
Atbilstīguma noskaidrošana |
Deklarētie pārkāpumi |
Kopā 2010. gadā |
Kopā 2009. gadā |
Beļģija |
0 |
— |
4 |
4 |
15 |
Bulgārija |
0 |
17 |
3 |
20 |
5 |
Čehijas Republika |
0 |
1 |
0 |
1 |
1 |
Dānija |
0 |
10 |
3 |
12 |
104 |
Vācija |
–1 |
16 |
12 |
28 |
17 |
Igaunija |
— |
— |
0 |
0 |
0 |
Īrija |
–1 |
0 |
7 |
7 |
4 |
Grieķija |
4 |
460 |
14 |
477 |
21 |
Spānija |
8 |
52 |
23 |
83 |
106 |
Francija |
–1 |
39 |
28 |
67 |
111 |
Itālija |
4 |
39 |
35 |
78 |
15 |
Kipra |
— |
1 |
0 |
1 |
0 |
Latvija |
0 |
— |
0 |
0 |
0 |
Lietuva |
0 |
0 |
2 |
2 |
4 |
Luksemburga |
0 |
1 |
0 |
1 |
0 |
Ungārija |
0 |
8 |
1 |
8 |
22 |
Malta |
0 |
— |
0 |
0 |
0 |
Nīderlande |
–1 |
47 |
5 |
51 |
36 |
Austrija |
0 |
1 |
1 |
2 |
3 |
Polija |
0 |
50 |
2 |
52 |
13 |
Portugāle |
2 |
40 |
16 |
58 |
18 |
Rumānija |
11 |
38 |
6 |
55 |
14 |
Slovēnija |
0 |
4 |
1 |
5 |
2 |
Slovākija |
0 |
0 |
0 |
0 |
1 |
Somija |
0 |
2 |
1 |
2 |
2 |
Zviedrija |
0 |
3 |
2 |
5 |
2 |
Apvienotā Karaliste |
8 |
194 |
11 |
213 |
109 |
Kopā lēmumi |
33 |
1 022 |
178 |
1 233 |
625 |
6. paskaidrojums, 2. pielikums. 2010. gadā īstenotās ELGF finanšu korekcijas un atgūšana – sadalījums pa dalībvalstīm
Miljonos EUR |
|||||
Dalībvalstis |
Finanšu grāmatojumu noskaidrošana un neievēroti maksājumu termiņi |
Atbilstīguma noskaidrošana |
Dalībvalstu deklarētie pārkāpumi (atmaksāti ES) |
Kopā 2010. gadā |
Kopā 2009. gadā |
Beļģija |
0 |
0 |
3 |
3 |
14 |
Bulgārija |
0 |
— |
5 |
6 |
1 |
Čehijas Republika |
0 |
0 |
1 |
1 |
0 |
Dānija |
0 |
10 |
3 |
12 |
105 |
Vācija |
–1 |
16 |
10 |
26 |
18 |
Igaunija |
— |
— |
0 |
0 |
0 |
Īrija |
–1 |
1 |
5 |
5 |
5 |
Grieķija |
4 |
136 |
10 |
150 |
196 |
Spānija |
8 |
92 |
30 |
130 |
59 |
Francija |
–1 |
90 |
30 |
120 |
82 |
Itālija |
4 |
5 |
23 |
33 |
177 |
Kipra |
— |
1 |
0 |
1 |
1 |
Latvija |
0 |
— |
0 |
0 |
0 |
Lietuva |
0 |
2 |
1 |
4 |
2 |
Luksemburga |
0 |
1 |
0 |
1 |
0 |
Ungārija |
0 |
24 |
2 |
26 |
9 |
Malta |
0 |
— |
0 |
0 |
0 |
Nīderlande |
–1 |
46 |
5 |
51 |
9 |
Austrija |
0 |
3 |
1 |
3 |
1 |
Polija |
0 |
95 |
1 |
97 |
2 |
Portugāle |
2 |
4 |
18 |
24 |
7 |
Rumānija |
11 |
— |
6 |
16 |
12 |
Slovēnija |
0 |
— |
1 |
1 |
2 |
Slovākija |
0 |
0 |
1 |
1 |
0 |
Somija |
0 |
2 |
1 |
2 |
2 |
Zviedrija |
0 |
3 |
2 |
5 |
14 |
Apvienotā Karaliste |
8 |
195 |
12 |
215 |
133 |
Kopā īstenošanas gadījumi |
33 |
728 |
172 |
934 |
851 |
6. paskaidrojums, 3. pielikums. 2010. gadā apstiprinātās kopējās finanšu korekcijas saistībā ar strukturālām darbībām Sadalījums pa dalībvalstīm
Miljonos EUR |
||||||||
Dalībvalstis |
Kumulatīvie dati 2009. gada beigās |
2010. gadā apstiprinātās finanšu korekcijas |
Kumulatīvie dati 2010. gada beigās |
|||||
ERAF |
KF |
ESF |
ZVFI |
ELVGF Virzība |
Kopā 2010. gads |
|||
1994.-1999. |
2 516 |
125 |
0 |
4 |
3 |
3 |
136 |
2 652 |
Beļģija |
5 |
— |
— |
— |
— |
— |
0 |
5 |
Dānija |
3 |
— |
— |
— |
— |
— |
0 |
3 |
Vācija |
339 |
0 |
— |
— |
0 |
1 |
1 |
340 |
Īrija |
42 |
— |
— |
— |
— |
— |
0 |
42 |
Grieķija |
526 |
1 |
0 |
— |
— |
0 |
2 |
528 |
Spānija |
548 |
116 |
0 |
0 |
— |
1 |
117 |
664 |
Francija |
84 |
— |
— |
4 |
— |
0 |
4 |
88 |
Itālija |
505 |
0 |
— |
— |
— |
0 |
0 |
505 |
Luksemburga |
5 |
— |
— |
— |
— |
— |
0 |
5 |
Nīderlande |
177 |
— |
— |
— |
— |
— |
0 |
177 |
Austrija |
2 |
— |
— |
— |
— |
— |
0 |
2 |
Portugāle |
137 |
2 |
— |
— |
1 |
1 |
4 |
141 |
Somija |
1 |
— |
— |
— |
— |
— |
0 |
1 |
Zviedrija |
1 |
— |
— |
— |
— |
— |
0 |
1 |
Apvienotā Karaliste |
131 |
6 |
— |
— |
1 |
0 |
7 |
138 |
INTERREG |
10 |
0 |
— |
— |
— |
— |
0 |
10 |
2000.-2006. |
5 178 |
368 |
258 |
43 |
89 |
30 |
788 |
5 965 |
Beļģija |
10 |
0 |
— |
— |
— |
— |
0 |
10 |
Bulgārija |
2 |
— |
18 |
— |
— |
— |
18 |
21 |
Čehijas Republika |
0 |
4 |
7 |
— |
— |
— |
11 |
11 |
Dānija |
0 |
— |
— |
— |
— |
— |
0 |
0 |
Vācija |
12 |
0 |
— |
0 |
0 |
— |
1 |
13 |
Igaunija |
0 |
0 |
— |
0 |
— |
— |
0 |
0 |
Īrija |
42 |
2 |
1 |
— |
— |
— |
2 |
44 |
Grieķija |
920 |
40 |
0 |
0 |
— |
— |
40 |
961 |
Spānija |
2 503 |
170 |
104 |
2 |
87 |
— |
363 |
2 865 |
Francija |
261 |
16 |
— |
0 |
— |
9 |
26 |
287 |
Itālija |
825 |
97 |
— |
4 |
1 |
2 |
105 |
930 |
Kipra |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
0 |
0 |
Latvija |
4 |
— |
1 |
— |
0 |
— |
1 |
4 |
Lietuva |
2 |
— |
0 |
— |
— |
— |
0 |
2 |
Luksemburga |
2 |
— |
— |
— |
— |
— |
0 |
2 |
Ungārija |
52 |
0 |
— |
— |
— |
— |
0 |
52 |
Malta |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
0 |
0 |
Nīderlande |
2 |
— |
— |
— |
— |
— |
0 |
2 |
Austrija |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
0 |
0 |
Polija |
134 |
0 |
111 |
1 |
0 |
— |
112 |
246 |
Portugāle |
126 |
0 |
13 |
0 |
— |
18 |
31 |
157 |
Rumānija |
10 |
— |
2 |
— |
— |
— |
2 |
12 |
Slovēnija |
2 |
— |
— |
— |
— |
— |
0 |
2 |
Slovākija |
39 |
0 |
2 |
— |
— |
— |
2 |
41 |
Somija |
0 |
— |
— |
— |
0 |
— |
0 |
1 |
Zviedrija |
11 |
0 |
— |
— |
— |
— |
0 |
11 |
Apvienotā Karaliste |
217 |
29 |
— |
36 |
— |
1 |
65 |
283 |
INTERREG |
1 |
9 |
— |
— |
— |
— |
9 |
10 |
2007.-2013. |
0 |
1 |
0 |
1 |
0 |
— |
2 |
2 |
Beļģija |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
Bulgārija |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
Čehijas Republika |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
Dānija |
— |
— |
— |
0 |
— |
— |
0 |
0 |
Vācija |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
Igaunija |
— |
0 |
— |
— |
— |
— |
0 |
0 |
Īrija |
— |
— |
— |
0 |
— |
— |
0 |
0 |
Grieķija |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
Spānija |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
Francija |
— |
— |
— |
0 |
— |
— |
0 |
0 |
Itālija |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
Kipra |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
Latvija |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
Lietuva |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
Luksemburga |
— |
— |
— |
0 |
— |
— |
0 |
0 |
Ungārija |
— |
0 |
— |
1 |
— |
— |
1 |
1 |
Malta |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
Nīderlande |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
Austrija |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
Polija |
— |
0 |
— |
0 |
— |
— |
0 |
0 |
Portugāle |
— |
0 |
— |
0 |
— |
— |
1 |
1 |
Rumānija |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
Slovēnija |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
Slovākija |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
Somija |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
Zviedrija |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
Apvienotā Karaliste |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
INTERREG |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
Kopā apstiprināts |
7 694 |
494 |
258 |
49 |
91 |
33 |
925 |
8 619 |
6. paskaidrojums, 4. pielikums. 2010. gadā īstenotās kopējās finanšu korekcijas: Strukturālas darbības Sadalījums pa dalībvalstīm
Miljonos EUR |
||||||||
Dalībvalstis |
Kumulatīvie dati 2009. gada beigās |
2010. gadā īstenotās finanšu korekcijas |
Kumulatīvie dati 2010. gada beigās |
|||||
ERAF |
KF |
ESF |
ZVFI |
ELVGF Virzība |
Kopā 2010.gads |
|||
1994.-1999. |
2 144 |
462 |
4 |
5 |
3 |
3 |
476 |
2 621 |
Beļģija |
6 |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
6 |
Dānija |
4 |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
4 |
Vācija |
300 |
37 |
— |
— |
0 |
1 |
38 |
338 |
Īrija |
40 |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
40 |
Grieķija |
521 |
1 |
3 |
— |
— |
0 |
4 |
525 |
Spānija |
293 |
363 |
1 |
0 |
— |
1 |
365 |
658 |
Francija |
85 |
— |
— |
4 |
— |
0 |
4 |
89 |
Itālija |
483 |
21 |
— |
— |
— |
— |
21 |
504 |
Luksemburga |
4 |
— |
— |
1 |
— |
— |
1 |
5 |
Nīderlande |
177 |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
177 |
Austrija |
2 |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
2 |
Portugāle |
118 |
20 |
— |
— |
1 |
1 |
23 |
141 |
Somija |
1 |
0 |
— |
— |
— |
— |
0 |
1 |
Zviedrija |
1 |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
1 |
Apvienotā Karaliste |
108 |
11 |
— |
— |
1 |
0 |
13 |
120 |
INTERREG |
2 |
7 |
— |
— |
— |
— |
7 |
9 |
2000.-2006. |
3 222 |
80 |
18 |
36 |
87 |
38 |
259 |
3 480 |
Beļģija |
8 |
— |
— |
0 |
— |
— |
0 |
8 |
Bulgārija |
2 |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
2 |
Čehijas Republika |
0 |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
0 |
Dānija |
0 |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
0 |
Vācija |
10 |
0 |
— |
— |
— |
— |
0 |
10 |
Igaunija |
0 |
— |
— |
0 |
— |
— |
0 |
0 |
Īrija |
26 |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
26 |
Grieķija |
904 |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
904 |
Spānija |
940 |
— |
16 |
0 |
87 |
8 |
111 |
1 051 |
Francija |
239 |
— |
— |
— |
— |
9 |
9 |
248 |
Itālija |
686 |
79 |
— |
0 |
— |
2 |
82 |
768 |
Kipra |
0 |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
0 |
Latvija |
3 |
— |
1 |
— |
— |
— |
1 |
4 |
Lietuva |
1 |
— |
0 |
— |
— |
— |
0 |
1 |
Luksemburga |
2 |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
2 |
Ungārija |
41 |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
41 |
Malta |
0 |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
0 |
Nīderlande |
0 |
— |
— |
— |
— |
1 |
1 |
1 |
Austrija |
0 |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
0 |
Polija |
90 |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
90 |
Portugāle |
95 |
— |
1 |
— |
— |
18 |
18 |
113 |
Rumānija |
8 |
— |
0 |
— |
— |
— |
0 |
8 |
Slovēnija |
2 |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
2 |
Slovākija |
1 |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
1 |
Somija |
0 |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
0 |
Zviedrija |
11 |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
11 |
Apvienotā Karaliste |
151 |
— |
— |
36 |
— |
1 |
37 |
188 |
INTERREG |
0 |
0 |
— |
— |
— |
— |
0 |
0 |
2007.-2013. |
0 |
1 |
0 |
1 |
0 |
— |
2 |
2 |
Beļģija |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
Bulgārija |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
Čehijas Republika |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
Dānija |
— |
— |
— |
0 |
— |
— |
0 |
0 |
Vācija |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
Igaunija |
— |
0 |
— |
— |
— |
— |
0 |
0 |
Īrija |
— |
— |
— |
0 |
— |
— |
0 |
0 |
Grieķija |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
Spānija |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
Francija |
— |
— |
— |
0 |
— |
— |
0 |
0 |
Itālija |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
Kipra |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
Latvija |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
Lietuva |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
Luksemburga |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
Ungārija |
— |
— |
— |
1 |
— |
— |
1 |
1 |
Malta |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
Nīderlande |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
Austrija |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
Polija |
— |
0 |
— |
— |
— |
— |
0 |
0 |
Portugāle |
— |
0 |
— |
0 |
— |
— |
1 |
1 |
Rumānija |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
Slovēnija |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
Slovākija |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
Somija |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
Zviedrija |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
Apvienotā Karaliste |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
INTERREG |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
Kopā īstenotas summas |
5 366 |
542 |
21 |
42 |
90 |
41 |
737 |
6 102 |
7. FINANŠU RISKA PĀRVALDĪBA
Turpmāk atklātā informācija par Eiropas Savienības (ES) finanšu riska pārvaldību attiecas uz:
— |
Eiropas Komisijas veiktajām kases operācijām ES budžeta izpildei, |
— |
Eiropas Komisijas veiktajām aizdošanas un aizņemšanās darbībām, izmantojot makrofinansiālo atbalstu (MFA), maksājumu bilanci (BOP) un Euratom pasākumus, |
— |
Garantiju fondu ārējai darbībai; kā arī |
— |
aizdevumiem un aizņēmumiem, kā arī kases operācijām, kuras veic Eiropas Savienība, izmantojot Eiropas Ogļu un tērauda kopienu (likvidēšanas procesā). |
7.1. RISKA PĀRVALDĪBAS POLITIKA
7.1.1. Kases operācijas
Komisijas kases operāciju pārvaldības noteikumi un principi ir noteikti Padomes Regulā Nr. 1150/2000 (kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu Nr. 2028/2004 un Regulu Nr. 105/2009), Finanšu regulā (Padomes Regula Nr. 1605/2002, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Regulām Nr. 1995/2006, Nr. 1525/2007 un Nr. 1081/2010) un tās īstenošanas kārtībā (Komisijas Regula Nr. 2342/2002, kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulām Nr. 1261/2005, Nr. 1248/2006 un Nr. 478/2007).
Saskaņā ar iepriekš minētajām regulām ir piemērojami šādi galvenie principi:
— |
pašu resursus apmaksā dalībvalstis, iemaksājot summas kontos, kurus šajā nolūkā Komisijas vārdā atver Valsts kasē vai struktūrā, ko izraugās katra dalībvalsts. Iepriekš minētos kontus Komisija drīkst izmantot tikai, lai nodrošinātu tās vajadzības pēc naudas līdzekļiem, |
— |
dalībvalstis pašu resursus apmaksā savas valsts valūtā, turpretim Komisijas maksājumi galvenokārt tiek veikti euro, |
— |
Komisijas vārdā atvērtos bankas kontus nedrīkst pārtērēt, |
— |
līdzekļus bankas kontos, kas ir citās valūtās, nevis euro, izmanto maksājumiem tajās pašās valūtās vai periodiski konvertē euro. |
Papildus pašu resursu kontiem Komisija atver citus bankas kontus centrālajās bankās un komercbankās, lai veiktu maksājumus un saņemtu citus ieņēmumus, kas nav dalībvalstu iemaksas budžetā.
Kases un maksājumu operācijas lielā mērā ir automatizētas un balstītas uz modernām informācijas sistēmām. Īpašas procedūras tiek piemērotas, lai garantētu sistēmu drošību un nodrošinātu pienākumu sadali saskaņā ar Finanšu regulu, Komisijas iekšējās kontroles standartiem un revīzijas principiem.
Komisijas kases un maksājumu operāciju vadību regulē rakstveida pamatnostādņu un procedūru kopums, kura mērķis ir samazināt darbības un finanšu risku un nodrošināt atbilstošu kontroles līmeni. Tās ietver dažādas darbības jomas (piemēram: maksājuma izpilde un naudas pārvaldība, naudas plūsmas prognozēšana, darbības nepārtrauktība utt.), turklāt pamatnostādņu un procedūru ievērošana regulāri tiek pārbaudīta. Papildus notiek DG BUDG un DG ECFIN sanāksmes, lai apspriestu informācijas apmaiņu par riska pārvaldību un labāko praksi.
BUFI – provizoriski iekasētās sodanaudas
No 2010. gada provizoriski iekasētās sodanaudas iegulda īpaši izveidotā fondā, BUFI, ko pārvalda DG ECFIN. Pirms 2010. gada iekasētās sodanaudas paliek īpašos bankas kontos. Aktīvu pārvaldību provizoriski iekasētajām sodanaudām veic Komisija saskaņā ar iekšējām vadlīnijām un aktīvu pārvaldības vadlīnijām, kas ir iekļautas 2009. gada decembrī parakstītajā dienestu nolīgumā starp DG BUDG un DG ECFIN. Ir izstrādātas rakstiskas procedūru rokasgrāmatas, kas aptver tādas konkrētas jomas kā kases operāciju pārvaldība, un tās izmanto attiecīgās funkcionālās struktūrvienības. Tiek noteikti un novērtēti finansiālie un darbības riski, un regulāri tiek pārbaudīta atbilstība iekšējām pamatnostādnēm un procedūrām.
Aktīvu pārvaldības mērķis ir ieguldīt Komisijai samaksātās sodanaudas tā, lai
a) |
nodrošinātu līdzekļu vieglu pieejamību vajadzības gadījumā, vienlaikus |
b) |
cenšoties parastajos apstākļos panākt peļņu, kas vidēji ir vienāda ar BUFI kritērija peļņu mīnus izdevumi. |
Ieguldījumus galvenokārt veic tikai šādās kategorijās — termiņieguldījumi eurozonas centrālajās bankās, eurozonas valsts parādzīmju aģentūrās, valstij pilnībā piederošās vai valsts garantētās bankās vai pārvalstiskās iestādēs; obligācijas, vekseļi un noguldījumi sertifikāti, ko izdevušas valsts iestādes un kas rada tiešu valsts parādu eurozonā, vai kurus ir izdevušas pārvalstiskas iestādes.
7.1.2. Aizņemšanās un aizdošanas darbība (MFA, maksājumu bilance un Euratom)
Aizdevumu un aizņēmumu darījumus, kā arī attiecīgo finanšu līdzekļu pārvaldību ES veic saskaņā ar attiecīgiem Padomes lēmumiem, ja tie ir piemērojami, un saskaņā ar iekšējām pamatnostādnēm. Ir izstrādātas rakstiskas procedūru rokasgrāmatas, kas aptver tādas konkrētas jomas kā aizņēmumi, aizdevumi un finanšu līdzekļu pārvaldība, un tās izmanto attiecīgās funkcionālās struktūrvienības. Tiek noteikti un novērtēti finansiālie un darbības riski, un regulāri tiek pārbaudīta atbilstība iekšējām pamatnostādnēm un procedūrām. Saskaņā ar vispārīgu noteikumu netiek veikta nekāda darbība, lai kompensētu procentu likmju izmaiņas vai ārvalstu valūtu maiņas kursa izmaiņas (riska ierobežošanas darbība), jo aizdevumu darbības tiek finansētas, izmantojot kompensējošus aizņēmumus, tāpēc neveidojas atvērtas procentu likmju vai valūtas pozīcijas.
7.1.3. Garantiju fonds
Noteikumus un principus attiecībā uz Garantiju fonda (skatīt 2.3.3. paskaidrojumu) aktīvu pārvaldību nosaka 1994. gada 25. novembra vienošanās starp Eiropas Komisiju un Eiropas Investīciju banku (EIB) un turpmākie 1996. gada 17. un 23. septembra, 2002. gada 8. maija, 2008. gada 25. februāra un 2010. gada 9. novembra grozījumi. Garantiju fonda valūta ir tikai euro. Tas veic ieguldījumus tikai šajā valūtā, lai izvairītos no ārvalstu valūtas riska. Aktīvu pārvaldība balstās tradicionālajos piesardzības noteikumos, kas ir jāievēro attiecībā uz finanšu darbību. Īpaša uzmanība ir jāpievērš risku samazināšanai, un ir jānodrošina, lai pārvaldītos aktīvus varētu pārdot vai nodot bez lielas kavēšanās, ņemot vērā segtās saistības.
7.1.4. Likvidējamā EOTK
Saistību izbeigšanu vada Eiropas Komisija, un likvidējamajai EOTK nav paredzēti jauni aizdevumi vai atbilstīgs finansējums. Jauni EOTK aizņēmumi tiek attiecināti uz refinansēšanu ar mērķi samazināt fondu izmaksas. Attiecībā uz kases operācijām ievēro piesardzīgas vadības principus nolūkā ierobežot finanšu riskus.
7.2. TIRGUS RISKS
Tirgus risks nozīmē, ka tirgus cenu izmaiņu dēļ var svārstīties finanšu instrumenta patiesā vērtība vai nākotnes naudas plūsmas. Tirgus risks ietver ne tikai iespējamos zaudējumos, bet arī iespējamo peļņu. Tas aptver valūtas risku, procentu likmju risku un citus cenu riskus. ES nav citu būtisku cenu risku.
7.2.1. Valūtas risks
Valūtas risks nozīmē, ka ES operāciju vai ieguldījumu vērtību var ietekmēt valūtas maiņas kursa izmaiņas. Šo risku izraisa divu valūtu savstarpējās maiņas cenu izmaiņas.
7.2.1.1. Kases operācijas
Dalībvalstu samaksātie pašu resursi valūtās, kas nav euro, tiek turēti pašu resursu kontos saskaņā ar Regulu par pašu resursiem. Kad tie ir vajadzīgi maksājumu veikšanai, tos konvertē euro. Šo līdzekļu pārvaldības kārtību nosaka iepriekš minētā regula. Atsevišķos gadījumos šos līdzekļus izmanto tieši, lai veiktu maksājumus tajās pašās valūtās.
Komisijai komercbankās ir vairāki konti ES valūtās, kas nav euro, un ASV dolāru un Šveices franku konti, lai veiktu maksājumus šajās valūtās. Šos kontus papildina atkarībā no veicamo maksājumu summas, tāpēc to atlikumi nav pakļauti valūtas riskam.
Ja dažādi ieņēmumi (izņemot pašu resursus) tiek saņemti valūtās, kas nav euro, tos vai nu pārskaita uz Komisijas kontiem tajās pašās valūtās, ja tie ir vajadzīgi maksājumu izpildei, vai konvertē euro un pārskaita uz euro kontiem. Avansa kontus, kas tiek turēti valūtās, kas nav euro, papildina atkarībā no aprēķinātajām vietējo īstermiņa maksājumu vajadzībām tajās pašās valūtās. Šo kontu atlikumi tiek uzturēti atbilstoši to attiecīgajiem limitiem.
BUFI – provizoriski iekasētās sodanaudas
Tā kā visas soda naudas tiek noteiktas un apmaksātas euro, nepastāv ārvalstu valūtas risks.
7.2.1.2. Aizņemšanās un aizdošanas darbība (MFA, maksājumu bilance un Euratom)
Lielākā daļa finanšu aktīvu un saistību ir euro, tāpēc ES nepastāv ārvalstu valūtas risks. Tomēr ES izsniedz aizdevumus ASV dolāros, izmantojot finanšu instrumentu Euratom, kurus finansē no aizņēmumiem ar līdzvērtīgu summu ASV dolāros (kompensējoša darbība). Bilances datumā ES nav ārvalstu valūtas risks attiecībā uz Euratom.
7.2.1.3. Garantiju fonds
Finanšu aktīvi ir euro, tāpēc nav valūtas riska.
7.2.1.4. Likvidējamā EOTK
Likvidējamajai EOTK ir neliels 1,43 miljoniem euro līdzvērtīgs neto atlikums ārvalstu valūtās, kuru veido 1,39 miljoniem euro līdzvērtīgi aizdevumi mājokļa iegādei un 0,04 miljoniem euro līdzvērtīgi norēķinu konta atlikumi.
7.2.2. Procentu likmes risks
Procentu likmes risks ir iespējamība, ka procentu likmju kāpuma dēļ samazināsies vērtspapīra, jo īpaši obligācijas, vērtība. Kopumā augstākas procentu likmes izraisīs nemainīgas likmes obligāciju cenu kritumu un otrādi.
7.2.2.1. Kases operācijas
Komisijas kase neaizņemas naudas līdzekļus, un tātad tai nepastāv procentu likmes risks. Tomēr tā gūst procentu ienākumus no atlikumiem, kurus tā tur dažādos bankas kontos. Tāpēc Komisija ir ieviesusi pasākumus, lai nodrošinātu, ka gūtie procentu ienākumi no tās bankas kontiem regulāri atbilst tirgus procentu likmēm, kā arī to iespējamajām svārstībām.
Konti, kas ir atvērti dalībvalstu kasēs vai valstu centrālajās bankās pašu resursu ieņēmumiem, nesaņem procentu ienākumus un ir bezmaksas. Atlīdzība par visiem citiem kontiem, kas tiek turēti valstu centrālajās bankās, ir atkarīga no katras bankas piedāvātajiem īpašajiem nosacījumiem; piemērojamās procentu likmes ir mainīgas un tiek koriģētas, ņemot vērā tirgus svārstības.
Par komercbanku kontos turētajiem diennakts atlikumiem katru dienu maksā procentus. To pamatā ir mainīga tirgus likme, kurai piemēro līgumā noteikto peļņas normu (pozitīvu vai negatīvu). Procenti lielākajai daļai kontu tiek aprēķināti, pamatojoties uz EONIA (euro diennakts vidējais indekss), un tos koriģē, ņemot vērā jebkuras šīs likmes svārstības. Dažiem kontiem procentu aprēķins ir piesaistīts ECB minimālajai likmei, ko ECB izmanto galvenajām refinansēšanas operācijām. Rezultātā ir novērsts risks, ka Komisija saņems procentus atbilstīgi likmēm, kas ir zemākas nekā tirgus likmes.
BUFI – provizoriski iekasētās sodanaudas
BUFI portfelī nav obligāciju ar mainīgām procentu likmēm. Bilances datumā obligāciju portfelī bija 69 % nulles kupona obligāciju.
7.2.2.2. Aizņemšanās un aizdošanas darbība (MFA, maksājumu bilance un Euratom)
Aizņēmumi un aizdevumi ar mainīgām procentu likmēm
Aizdevumu un aizņēmumu darbības rakstura dēļ ES ir ievērojami aktīvi un saistības, par kuriem tiek maksāti procenti. Ar mainīgām likmēm izsniegtie MFA un Euratom aizdevumi rada ES procentu likmes risku. Tomēr procentu likmes riski, kas izriet no aizņēmumiem, tiek kompensēti ar aizdevumiem uz līdzvērtīgiem noteikumiem (kompensējošās darbības). Bilances datumā ES ir aizdevumi (nominālvērtību izteiksmē) ar mainīgām likmēm 0,86 miljardu euro apmērā (2009. gadā – 0,96 miljardi euro), kuru pārcenošana notiek ik pēc 6 mēnešiem.
Aizņēmumi un aizdevumi ar nemainīgām procentu likmēm
ES ir arī MFA un Euratom aizdevumi ar nemainīgām procentu likmēm, kuru kopējā summa 2010. gadā ir 110 miljoni euro (2009. gadā – 110 miljoni euro) ar galīgo atmaksas termiņu no viena līdz pieciem gadiem (25 miljoni euro) un vairāk nekā pieci gadi (85 miljoni euro). ES ir arī seši būtiskāki aizdevumi no maksājumu bilances finanšu instrumenta ar nemainīgām procentu likmēm, kuru kopējā summa 2010. gadā ir 12,05 miljardi euro (2009. gadā – 9,2 miljardi euro) ar galīgo atmaksas termiņu līdz vienam gadam (2 miljardi euro), no viena līdz pieciem gadiem (5,7 miljardi euro) un vairāk nekā pieci gadi (4,35 miljardi euro).
7.2.2.3. Garantiju fonds
Garantiju fonda parāda vērtspapīrus, kuri emitēti ar mainīgām procentu likmēm, ietekmē šo likmju svārstības, savukārt parāda vērtspapīriem ar nemainīgām likmēm pastāv ar to patieso vērtību saistīts risks. Nemainīgas procentu likmes obligācijas bilances datumā veido aptuveni 93 % no ieguldījumu portfeļa (2009. gadā – 97 %).
7.2.2.4. Likvidējamā EOTK
Savas darbības rakstura dēļ likvidējamajai EOTK pastāv procentu likmes risks. Procentu likmes risks no aizņēmumiem parasti tiek kompensēts ar aizdevumiem uz līdzvērtīgiem noteikumiem. Attiecībā uz aktīvu pārvaldības operācijām nemainīgas procentu likmes obligācijas bilances datumā veido aptuveni 92 % no vērtspapīru portfeļa (2009. gadā – 97 %).
7.3. KREDĪTRISKS
Kredītrisks nozīmē zaudējumu iespējamību, kuru rada parādnieka/aizņēmēja nespēja atmaksāt aizdevumu vai citu kredītlīniju (pamatsummu vai procentus, vai abus) vai citu līgumsaistību neievērošana. Saistību neizpildes gadījumi ietver atmaksas kavēšanos, aizņēmēja maksājumu pārstrukturēšanu un bankrotu.
7.3.1. Kases operācijas
Lielākā daļa Komisijas finanšu līdzekļu saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 par pašu resursiem tiek turēti kontos, kurus dalībvalstis atvērušas savu iemaksu veikšanai (pašu resursi). Visi šie konti ir atvērti dalībvalstu kasēs vai valstu centrālajās bankās. Šīs iestādes nodrošina Komisijai zemāko kredīta (vai darījuma partnera) risku, jo risku uzņemas dalībvalstis. Attiecībā uz Komisijas finanšu līdzekļiem komercbankās, kurus tur maksājumu izpildes vajadzībām, šos kontus papildina uz savlaicīgu norādījumu pamata un tos automātiski pārvalda kases naudas vadības sistēma. Katrā kontā tur mazāko naudas apjomu, kas atbilst vidējai no šāda konta veikto ikdienas maksājumu summai. Rezultātā šajos kontos turētās summas diennaktī vienmēr ir nelielas (vidēji no 20 miljoniem euro līdz 100 miljoniem euro, kas ir sadalīti starp vairāk nekā 20 kontiem), un tādējādi Komisijai pastāv ierobežots risks. Šīs summas ir jāvērtē kontekstā ar vispārējiem atlikumiem kasē, kuri svārstās no viena miljarda euro līdz 35 miljardiem euro, kā arī ar vispārējo 2010. gadā veikto maksājumu summu 120 miljardu euro kopējā apmērā.
Turklāt komercbanku atlasei piemēro īpašas pamatnostādnes, lai vēl vairāk samazinātu darījuma partnera risku, kas pastāv Komisijai.
— |
Visas komercbankas tiek izvēlētas konkursa kārtībā. Minimālais īstermiņa kredītreitings, kas nepieciešams, lai piedalītos konkursā, ir Moody's P-1 vai līdzvērtīgs (S&P A-1 vai Fitch F1). Īpašos un pietiekami pamatotos gadījumos ir pieņemams arī zemāks līmenis. |
— |
Komercbankām, kuras ir īpaši atlasītas provizoriski iekasētu soda naudu (nauda, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi) glabāšanai, saskaņā ar vispārīgu noteikumu ir jāatbilst arī minimālajam ilgtermiņa reitingam S&P AA vai līdzvērtīgam, un gadījumā, ja šīs grupas bankām pazemina reitingu, veic sevišķus pasākumus. |
— |
2009. gadā Komisijas kases dienesti ieviesa provizoriski iekasētu soda naudu alternatīvu pārvaldības sistēmu ar konkrētu mērķi samazināt risku šajā jomā. Turklāt atbilstīgi Komisijas Lēmumam C(2009) 4264 no 2010. gada 1. janvāra piemērotās soda naudas pārvalda saskaņā ar jauno sistēmu un vairs neglabā komercbankās. |
— |
Avansa konti tiek turēti vietējās bankās, kuras tiek izvēlētas, izmantojot vienkāršotu konkursa procedūru. Reitinga prasības ir atkarīgas no vietējās situācijas un var būtiski atšķirties katrā valstī. Lai ierobežotu risku, šo kontu atlikumi tiek turēti zemākajā iespējamā līmenī (ņemot vērā darbības vajadzības); tie tiek regulāri papildināti, un piemērotos limitus katru gadu pārskata. |
— |
Vismaz reizi mēnesī vai vajadzības gadījumā biežāk tiek pārskatīti kredītreitingi attiecībā uz komercbankām, kurās Komisijai ir konti. Finanšu krīzes dēļ tika pieņemti stingrāki uzraudzības pasākumi un saglabāti 2010. gada laikā. |
BUFI – provizoriski iekasētās sodanaudas
Attiecībā uz provizoriski iekasētu soda naudu ieguldījumiem mēs uzņemamies kredītrisku, kas ir risks, ka partneris nevarēs pilnībā samaksāt summas termiņā. Riska darījumi ir visvairāk koncentrēti saistībā ar Franciju un Vāciju, jo portfeļa kopējā apjomā katrai no šīm valstīm ir attiecīgi 69 % un 25 %.
Galvenie ieguldījumu robežlielumi ir saistīti ar atsauces lieluma valstīm (šobrīd Francija un Vācija, reitings AAA/Aaa): līdz 100 % no portfeļa. Citiem pieļaujamiem emitentiem (noteiktais minimālais reitings ir Aa2 (Moody's vai pielīdzināms) – līdz 25 % no portfeļa.
7.3.2. Aizņemšanās un aizdošanas darbība (MFA, maksājumu bilance un Euratom)
Kredītrisku pārvalda, Euratom gadījumā vispirms iegūstot valsts garantijas, pēc tam – ar Garantiju fonda starpniecību (MFA un Euratom) un visbeidzot – izmantojot ES budžetu (maksājumu bilance un gadījumā, ja citi pasākumi nav pietiekami, izmanto MFA un Euratom). Kopš 2010. gada spēkā esošajos tiesību aktos par pašu resursiem NKI resursiem noteiktais maksimālais ierobežojums ir 1,23 % no dalībvalstu NKI un 2010. gadā maksājumu apropriāciju segšanai bija faktiski izmantots 1,12 %. Tas nozīmē, ka 2010. gada 31. decembrī šīs garantijas segšanai bija pieejama rezerve 0,11 % apmērā. Ārējo darījumu garantiju fonds tika izveidots 1994. gadā, lai segtu saistību neizpildes risku saistībā ar aizņēmumiem, no kuriem finansē aizdevumus valstīm ārpus Eiropas Savienības. Jebkurā gadījumā kredītrisku samazina ar iespēju izmantot ES budžetu gadījumā, ja parādnieks nespētu pilnībā atmaksāt maksājamās summas. Šajā nolūkā ES ir tiesības vērsties pie visām dalībvalstīm, lai nodrošinātu ES juridiskā pienākuma izpildi pret aizdevējiem.
Galvenie šo aizdevumu saņēmēji ir Ungārija, Rumānija un Latvija. Šīm valstīm attiecīgi ir piešķirti apmēram 42 %, 30 % un 22 % no kopējā aizdevumu apjoma. Attiecībā uz kases operācijām ir jāievēro pamatnostādnes par darījumu partneru izvēli. Tas nozīmē, ka funkcionālā struktūrvienība varēs slēgt darījumus tikai ar atbilstīgām bankām, kurām ir pietiekami darījuma partnera ierobežojumi.
7.3.3. Garantiju fonds
Saskaņā ar līgumu starp ES un EIB par Garantiju fonda pārvaldību visiem starpbanku ieguldījumiem noteiktais minimālais reitings ir Moody's P-1 vai līdzvērtīgs. 2010. gada 31. decembrī visi ieguldījumi (124 miljoni euro) bija veikti ar šādiem darījumu partneriem (2009. gadā – 153 miljoni euro). 2010. gada 31. decembrī fonds bija veicis ieguldījumus piecos īstermiņa finanšu instrumentos, un visi šādi ieguldījumi (69 miljoni euro) tika veikti ar darījumu partneriem, kuru minimālais reitings ir Moody's P-1 vai līdzvērtīgs. Visi pārdošanai pieejamajā portfelī turētie vērtspapīri atbilst pārvaldības pamatnostādnēm.
7.3.4. Likvidējamā EOTK
Kredītrisku pārvalda, regulāri veicot analīzi par aizņēmēju spēju izpildīt procentu un parāda atmaksas saistības. Kredītrisku pārvalda arī, iegūstot nodrošinājumu, kā arī valsts, korporatīvas vai personiskas garantijas. 68 % no neatmaksāto aizdevumu kopsummas ir nodrošināti ar dalībvalstu vai līdzvērtīgām (piemēram, valsts iestāžu) garantijām. 11 % no neatmaksātajiem aizdevumiem ir piešķirti bankām vai tos ir garantējušas bankas. Attiecībā uz kases operācijām ir jāievēro pamatnostādnes par darījumu partneru izvēli. Funkcionālā struktūrvienība var slēgt darījumus tikai ar atbilstīgām bankām, kurām ir pietiekami darījuma partnera ierobežojumi.
7.4. LIKVIDITĀTES RISKS
Likviditātes risks nozīmē, ka var rasties grūtības pārdot aktīvu, piemēram, risks, ka konkrēto vērtspapīru vai aktīvu nevarēs pietiekami ātri pārdot tirgū, lai novērstu zaudējumus vai izpildītu saistības.
7.4.1. Kases operācijas
ES budžeta principi nodrošina, lai vispārējie naudas resursi gadam vienmēr būtu pietiekami visu maksājumu veikšanai. Faktiski dalībvalstu kopējās iemaksas ir vienādas ar maksājumu apropriāciju summu budžeta gadam. Tomēr dalībvalstu iemaksas tiek saņemtas pa daļām 12 mēnešos gada laikā, savukārt maksājumiem ir raksturīgs noteikts sezonāls raksturs. Lai nodrošinātu, ka resursi kasē vienmēr ir pietiekami, lai segtu konkrētajā mēnesī veicamos maksājumus, ir kārtība regulārai naudas līdzekļu prognozēšanai, un vajadzības gadījumā dalībvalstīm var pieprasīt veikt pašu resursu iemaksas avansā un noteikt tām īpašus nosacījumus. Papildus iepriekš minētajam Komisijas ikdienas kases operāciju kontekstā automatizēti naudas pārvaldības rīki nodrošina pietiekamu likviditāti ikvienā Komisijas bankas kontā katru dienu.
7.4.2. Aizņemšanās un aizdošanas darbība (MFA, maksājumu bilance un Euratom)
Likviditātes risks no aizņēmumiem parasti tiek kompensēts ar aizdevumiem uz līdzvērtīgiem noteikumiem (kompensējošās darbības). Attiecībā uz MFA un Euratom Garantiju fonds ir likviditātes rezerve (jeb drošības tīkls) maksājumu saistību neizpildes un maksājumu kavēšanās no aizņēmēju puses gadījumā. Attiecībā uz maksājumu bilanci Padomes Regulā (EK) Nr. 431/2009 paredzēta procedūra, kas nodrošina pietiekamu laiku, lai iegūtu līdzekļus no ES budžeta.
7.4.3. Garantiju fonds
Fondu pārvalda, ievērojot principu, ka aktīviem ir jāatbilst pietiekamai likviditātes un līdzekļu iegūšanas iespēju pakāpei saistībā ar attiecīgajām saistībām. Fondam ir jāglabā vismaz 100 miljoni euro portfelī, kura apmaksas termiņš ir mazāks par 12 mēnešiem un kuru iegulda monetārajos instrumentos. 2010. gada 31. decembrī šo ieguldījumu summa bija 192 miljoni euro. Turklāt vismaz 20 % fonda nominālās vērtības ir jāveido monetārajiem instrumentiem, nemainīgās likmes obligācijām ar atlikušo apmaksas termiņu ne vairāk kā viens gads un mainīgās likmes obligācijām. 2010. gada 31. decembrī šī attiecība bija 32 %.
7.4.4. Likvidējamā EOTK
Likviditātes risks no aizņēmumiem parasti tiek kompensēts ar aizdevumiem uz līdzvērtīgiem noteikumiem (kompensējošās darbības). Attiecībā uz likvidējamās EOTK aktīvu un saistību pārvaldību Komisija ievēro likviditātes prasības, pamatojoties uz maksājumu prognozēm, kuras iegūst, konsultējoties ar atbildīgajiem Komisijas dienestiem.
8. INFORMĀCIJAS ATKLĀŠANA PAR SAISTĪTĀM PERSONĀM
8.1. SAISTĪTĀS PERSONAS
ES saistītās personas ir tās konsolidētās iestādes un šo iestāžu augstākie vadītāji (skatīt turpmāk). Darījumi starp šīm iestādēm notiek kā daļa no ES ikdienas darba un šādā gadījumā saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem šiem darījumiem nav paredzētas sevišķas prasības par informācijas atklāšanu. Konsolidēto iestāžu saraksts ir sniegts 10. paskaidrojumā.
8.2. AUGSTĀKO VADĪTĀJU TIESĪBAS
Lai atklātu informāciju par saistīto personu darījumiem attiecībā uz Eiropas Komisijas augstāko vadību, šādas personas iedala piecās kategorijās.
1. kategorija: Eiropadomes priekšsēdētājs, Komisijas priekšsēdētājs un Tiesas priekšsēdētājs;
2. kategorija: Komisijas priekšsēdētāja vietnieks un Eiropas Savienības Augstais pārstāvis ārpolitikas un drošības politikas jautājumos, kā arī citi Komisijas priekšsēdētāja vietnieki.
3. kategorija: Padomes ģenerālsekretārs, Komisijas locekļi, Tiesas tiesneši un ģenerāladvokāti, Vispārējās tiesas priekšsēdētājs un locekļi, Eiropas Civildienesta tiesas priekšsēdētājs un locekļi, Ombuds un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs.
4. kategorija: Revīzijas palātas priekšsēdētājs un locekļi.
5. kategorija: iestāžu un aģentūru augstāko kategoriju ierēdņi.
Tiesību kopsavilkums ir sniegts turpmāk, papildinformāciju var atrast Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (OV 187, 8.8.1967., jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 202/2005, 18.1.2005. (OV L 33, 5.2.2005.), un OV L 268, 20.10.1977., jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1293/2004, 30.4.2004. (OV L 243 15.7.2004.)). Cita informācija ir pieejama arī Europa tīmekļa vietnē publicētajos Civildienesta noteikumos, kas ir oficiāls dokuments, kurā aprakstītas visu ES ierēdņu tiesības un pienākumi. Augstākie vadītāji nav saņēmuši no ES aizdevumus ar atvieglotiem noteikumiem.
Augstākās vadības finansiālās tiesības
EUR |
|||||
Tiesības (darbiniekam) |
1. kategorija |
2. kategorija |
3. kategorija |
4. kategorija |
5. kategorija |
Pamatalga (mēnesī) |
25 351,76 |
22 963,55 – 23 882,09 |
18 370,84 – 20 667,20 |
19 840,51 – 21 126,47 |
11 681,17 – 18 370,84 |
Uzturēšanās/Ekspatriācijas pabalsts |
15 % |
15 % |
15 % |
15 % |
16 % |
Ģimenes piemaksas: |
|||||
Mājsaimniecība (% no algas) |
2 % + 170.52 |
2 % + 170.52 |
2 % + 170.52 |
2 % + 170.52 |
2 % + 170.52 |
Apgādājams bērns |
372,61 |
372,61 |
372,61 |
372,61 |
372,61 |
Pirmsskola |
91,02 |
91,02 |
91,02 |
91,02 |
91,02 |
Izglītība vai |
252,81 |
252,81 |
252,81 |
252,81 |
252,81 |
Izglītība ārpus darbavietas |
505,39 |
505,39 |
505,39 |
505,39 |
505,39 |
Pabalsts tiesnešiem, kuri pilda priekšsēdētāja funkcijas |
n.p. |
n.p. |
500 - 810,74 |
n.p. |
n.p. |
Reprezentācijas nauda |
1 418,07 |
0 - 911,38 |
500 - 607,71 |
n.p. |
n.p. |
Ikgadējie ceļa izdevumi |
n.p. |
n.p. |
n.p. |
n.p. |
Jā |
Pārvedumi uz dalībvalstīm |
|||||
Pabalsts izglītībai (4) |
Jā |
Jā |
Jā |
Jā |
Jā |
Pabalsts izglītībai (4) |
5 % |
5 % |
5 % |
5 % |
5 % |
% no algas bez kk |
līdz 25 % |
līdz 25 % |
līdz 25 % |
līdz 25 % |
līdz 25 % |
Reprezentācijas izdevumi |
atmaksā |
atmaksā |
atmaksā |
n.p. |
n.p. |
Uzsākot pildīt pienākumus: |
|||||
Iekārtošanās izdevumi |
50 703,52 |
45 927,10 – 47 764,18 |
36 741,68 – 41 334,40 |
39 681,02 – 42 252,94 |
atmaksā |
Ģimenes ceļa izdevumi |
atmaksā |
atmaksā |
atmaksā |
atmaksā |
atmaksā |
Pārcelšanās izdevumi |
atmaksā |
atmaksā |
atmaksā |
atmaksā |
atmaksā |
Beidzot pildīt pienākumus: |
|||||
Izdevumi par iekārtošanos citā dzīvesvietā |
25 351,76 |
22 963,55 – 23 882,09 |
18 370,84 – 20 667,20 |
19 840,51 – 21 126,47 |
atmaksā |
Ģimenes ceļa izdevumi |
atmaksā |
atmaksā |
atmaksā |
atmaksā |
atmaksā |
Pārcelšanās izdevumi |
atmaksā |
atmaksā |
atmaksā |
atmaksā |
atmaksā |
Pāreja (% no algas) (5) |
40 % - 65 % |
40 % - 65 % |
40 % - 65 % |
40 % - 65 % |
n.p. |
Veselības apdrošināšana |
sedz |
sedz |
sedz |
sedz |
fakultatīva |
Pensija (% no algas, pirms nodokļiem) |
Līdz 70 % |
Līdz 70 % |
Līdz 70 % |
Līdz 70 % |
Līdz 70 % |
Atskaitījumi: |
|||||
Kopienas nodoklis |
8 % - 45 % |
8 % - 45 % |
8 % - 45 % |
8 % - 45 % |
8 % - 45 % |
Veselības apdrošināšana (% no algas) |
1,8 % |
1,8 % |
1,8 % |
1,8 % |
1,8 % |
Īpaša nodeva no algas |
5,07 % |
5,07 % |
5,07 % |
5,07 % |
5,07 % |
Pensijas atskaitījums |
n.p. |
n.p. |
n.p. |
n.p. |
11,3 % |
Personu skaits 31.12.2010. |
3 |
7 |
91 |
27 |
89 |
9. NOTIKUMI PĒC BILANCES DATUMA
Komisijas grāmatvedim šo pārskatu nodošanas dienā papildus turpmāk sniegtajai informācijai nebija zināmi nekādi būtiski apstākļi, nedz arī viņam tika ziņots par tādiem, kas būtu atsevišķi jāatspoguļo šajā iedaļā. Gada pārskati un attiecīgi paskaidrojumi tika sagatavoti, izmantojot visjaunāko pieejamo informāciju, un tā ir atspoguļota iepriekš.
Maksājumu bilances (BOP) aizdevumi
No maksājumu bilances instrumenta 2011. gada martā Rumānijai tika izmaksāti 1,2 miljardi euro, ar atmaksas termiņu 2018. gada aprīlī, un 2011. gada jūnijā tika izmaksāta pēdējā summa 150 miljonu euro apmērā. Turklāt 2011. februārī Rumānija pieprasīja turpmāku finansiālo palīdzību piesardzības pasākumu veidā maksājumu bilances instrumenta ietvaros, lai atbalstītu ekonomikas izaugsmes reformu atsākšanu. Padome 2011. gada 12. maijā nolēma piešķirt ES BOP palīdzību piesardzības pasākumu veidā par summu 1,4 miljardi euro (Padomes Lēmums 2011/288/ES). Šobrīd Rumānija neplāno pieprasīt, lai tai tiktu izmaksātas daļas no finansiālās palīdzības piesardzības pasākumu veidā, jo summas tiks pieprasītas tikai tādā gadījumā, ja iestāsies neparedzēts tirgus sabrukums ekonomiskajā un/vai finanšu situācijā tādu faktoru dēļ, ko Rumānijas iestādes nevar kontrolēt un kuru dēļ rastos neparedzēts finansējuma trūkums. Ja finansiālā palīdzība tiks īstenota, to sniegs kā aizdevumu ar maksimālo termiņu līdz septiņiem gadiem. Turpmāk redzamajā tabulā ir norādīts atmaksāšanas grafiks 13,4 miljardiem euro, kas ir izmaksāti līdz dienai, kad ir apstiprināta gada pārskatu pieņemšana.
Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms (EFSM)
Padome 2010. gada 11. maijā pieņēma Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu (EFSM), lai saglabātu Eiropā finanšu stabilitāti (Padomes Regula (ES) Nr. 407/2010). Mehānisma pamatā ir Līguma 122. panta 2. punkts, un tas atvieglo finansiālas palīdzības piešķiršanu dalībvalstīm, kuras ir nonākušas grūtības vai kurām draud nopietni sarežģījumi, kurus var izraisīt ārpus to kontroles esoši ārkārtēji notikumi. Palīdzību var piešķirt kā aizdevumu vai kredītlīniju no ES budžeta. Vajadzības gadījumā Komisija aizņemsies naudas līdzekļus kapitāla tirgū vai no finanšu iestādēm ES vārdā un pēc tam aizdos šos naudas līdzekļus saņēmējai dalībvalstij. ECOFIN Padomes 2010. gada 9. maija secinājumos mehānisma līdzekļu apjoms ir noteikts EUR 60 miljardu apmērā, savukārt juridiskais ierobežojums ir noteikts Padomes regulas 2. panta 2. punktā, kas ierobežo aizdevumu vai kredītlīniju neatmaksāto summu līdz tai, kas pieejama saskaņā ar pašu resursu maksimālo apjomu.
Īrija 2010. gada 21. novembrī pieprasīja finansiālu palīdzību saskaņā ar iepriekš minēto regulu. Padome ar 2010. gada 7. decembra Īstenošanas lēmumu (2011/77/ES) piekrita piešķirt Īrija aizdevumu maksimāli 22,5 miljardu euro apmērā ar maksimālo vidējo atmaksas termiņu 7,5 gadi. Aizdevumu darīs pieejamu maksimāli 13 daļās. Pirmās daļas pirmo maksājumu 5 miljardu euro apmērā Īrijai izmaksāja 2011. gada 12. janvārī, tā galīgais atmaksas termiņš ir 2015. gada decembris. Pirmās daļas otro maksājumu 3,4 miljardu euro apmērā Īrijai izmaksāja 2011. gada 24. martā, tā galīgais atmaksas termiņš ir 2018. gada aprīlis. Otrā daļa 3 miljardu apmērā, kuras atmaksas termiņš ir 2021. gada jūnijs, tika izmaksāta 2011. gada 31. maijā.
Portugāle 2011. gada 7. aprīlī arī pieprasīja finansiālo palīdzību saskaņā ar EFSM, un Padome 2011. gada 17. maijā piekrita piešķirt aizdevumu maksimāli 26 miljardu euro apmērā (skatīt Padomes Īstenošanas lēmumu (2011/344/ES)), ar maksimālo vidējo atmaksas termiņu 7,5 gadi. Aizdevumu darīs pieejamu trīs gadu laikā, maksimāli 14 daļās. Pirmās daļas pirmais maksājums 1,75 euro apmērā tika izmaksāts 2011. gada 31. maijā, un tā atmaksas termiņš ir 2021. gada jūnijs. 2011. gada 1. jūnijā tika izmaksāts pirmās daļas otrais maksājums 4,75 miljardu euro apmērā, un tā atmaksas termiņš ir 2016. gada jūnijs. Turpmāk redzamajā tabulā ir norādīts atmaksāšanas grafiks 17,9 miljardiem euro, kas ir izmaksāti līdz dienai, kad ir apstiprināta gada pārskatu pieņemšana.
Citi finanšu stabilizācijas mehānismi, kas neietekme ES pārskatus
Lai gan tas nekādā veidā neietekmē ne ES pārskatus, ne ES budžetu, tomēr ir vērts atzīmēt, ka euro zonas dalībvalstis un citas iesaistītās dalībvalstis ir izveidojušas vēl vienu finanšu palīdzības līdzekli – Eiropas finanšu stabilitātes instrumentu (EFSF). Instrumenta darbības termiņš ir līdz 2013. gada jūnijam.
Iepriekš minētie EFSM aizdevumi Īrijai un Portugālei tika piešķirti apvienojumā aizdevuma mehānismu no EFSF ar kopējo neto izmaksas summu 17,7 miljardu euro apmērā Īrijā un 26 miljardu euro apmērā Portugālei, un kopā ar Starptautiskā Valūtas fonda palīdzību attiecīgi SDR 19,5 miljardu apmērā (22,5 miljardi euro pēc kursa, kas bija spēkā līguma noslēgšanas laikā) un SDR 23,7 miljardu apmērā (aptuveni 26 miljardi euro) Paplašinātās kreditēšanas mehānisma ietvaros. Turklāt Īrijai tika piešķirti arī divpusēji aizdevumi no Apvienotās Karalistes 3,3 miljardu sterliņu mārciņu apmērā (aptuveni 3,8 miljardi euro), no Zviedrijas 600 miljonu euro apmērā un no Dānijas 400 miljonu euro apmērā.
Turklāt Eiropadome 2011. gada 24. jūnijā nolēma izveidot jaunu krīzes mehānismu ar pastāvīgu darbību – Eiropas Stabilizācijas mehānismu (ESM). Tas uzsāks darbību 2013. gada vidū, un ar to aizstās Eiropas finanšu stabilitātes instruments (EFSF) un Eiropas Finanšu stabilizācijas mehānismu (EFSM). Ar šo mehānismu būs iespējams sniegt finansiālu palīdzību euro zonas dalībvalstīm, kas atrodas finansiālās grūtībās. Palīdzības nosacījums būs stingru ekonomisko un fiskālo korekciju īstenošana saskaņā ar esošajiem nolīgumiem. Šis mehānisms būs atsevišķa juridiska persona un to tieši finansēs euro zonas dalībvalstis, tāpēc tas neietekmēs ne ES kontus, ne ES budžetu.
Neatmaksāto aizdevumu summu atmaksas termiņi pa gadiem dienā, kad ir apstiprināta gada pārskatu pieņemšana
Miljardos euro |
|||||||||||
Aizdevums un saņēmējs |
Daļa |
2011. |
2014. |
2015. |
2016. |
2017. |
2018. |
2019. |
2021. |
2025. |
Kopā |
Maksājumu bilance |
|||||||||||
Ungārija |
1. |
2,0 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
2. |
|
2,0 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
3. |
|
|
|
1,5 |
|
|
|
|
|
|
|
Latvija |
1. |
|
1,0 |
|
|
|
|
|
|
|
|
2. |
|
|
1,2 |
|
|
|
|
|
|
|
|
3. |
|
|
|
|
|
|
0,5 |
|
|
|
|
4. |
|
|
|
|
|
|
|
|
0,2 |
|
|
5. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
6. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Rumānija |
1. |
|
|
1,5 |
|
|
|
|
|
|
|
2. |
|
|
|
|
|
|
1,0 |
|
|
|
|
3. |
|
|
|
|
1,15 |
|
|
|
|
|
|
4. |
|
|
|
|
|
1,2 |
|
|
|
|
|
5. |
|
|
|
|
|
0,15 |
|
|
|
|
|
Palīdzība piesardzības pasākumu veidā |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Kopā maksājumu bilance |
|
2,0 |
3,0 |
2,7 |
1,5 |
1,15 |
1,35 |
1,5 |
0,0 |
0,2 |
13,4 |
EFSM |
|||||||||||
Īrija |
1. (1.maks.) |
|
|
5,0 |
|
|
|
|
|
|
|
1. (2.maks.) |
|
|
|
|
|
3,4 |
|
|
|
|
|
2. |
|
|
|
|
|
|
|
3,0 |
|
|
|
Portugāle |
1. (1.maks.) |
|
|
|
|
|
|
|
1,75 |
|
|
1. (2.maks.) |
|
|
|
4,75 |
|
|
|
|
|
|
|
Kopā – EFSM |
|
0,0 |
0,0 |
5,0 |
4,75 |
0,0 |
3,4 |
0,0 |
4,75 |
0,0 |
17,9 |
Pavisam kopā |
|
2,0 |
3,0 |
7,7 |
6,25 |
1,15 |
4,75 |
1,5 |
4,75 |
0,2 |
31,3 |
10. KONSOLIDĒTĀS IESTĀDES
A. KONTROLĒTĀS IESTĀDES
1. Iestādes un padomdevējas struktūras
|
Reģionu komiteja |
|
Eiropas Savienības Padome |
|
Eiropas Savienības Tiesa |
|
Eiropas Komisija |
|
Eiropas Revīzijas palāta |
|
Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs |
|
Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja |
|
Eiropas Ombuds |
|
Eiropas Parlaments |
|
Eiropadome (6) |
2. ES aģentūras
|
Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra |
|
Eiropas Aviācijas drošības aģentūra |
|
Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs |
|
Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs |
|
Eiropas Vides aģentūra |
|
Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde |
|
Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds |
|
Eiropas Jūras drošības aģentūra |
|
Eiropas Zāļu aģentūra |
|
Eiropas Ķimikāliju aģentūra |
|
Kodolsintēze enerģētikas vajadzībām (Eiropas Kopuzņēmums ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām) |
|
Eurojust |
|
Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts (6) |
|
Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra |
|
Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra |
|
Eiropas Izglītības fonds |
|
Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām |
|
Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs |
|
Eiropas GNSS uzraudzības iestāde |
|
Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs (preču zīmes un dizainparaugi) |
|
Eiropas Dzelzceļa aģentūra |
|
Kopienas Augu šķirņu birojs |
|
Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūra |
|
Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs |
|
Eiropas Policijas akadēmija (CEPOL) |
|
Eiropas Policijas akadēmija (EUROPOL) (6) |
|
Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūra |
|
Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra |
|
Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra |
|
Veselības un patērētāju izpildaģentūra |
|
Eiropas Transporta tīkla izpildaģentūra |
|
Pētniecības izpildaģentūra |
3. Citas kontrolētās iestādes
Eiropas Ogļu un tērauda kopiena (likvidēšanas procesā)
B. KOPUZŅĒMUMI
|
Starptautiskā kodolsintēzes enerģijas organizācija ITER |
|
Kopuzņēmums SESAR |
|
Kopuzņēmums FCH (6) |
|
Likvidējamais kopuzņēmums Galileo |
|
Kopuzņēmums IMI |
C. ASOCIĒTĀS IESTĀDES
|
Eiropas Investīciju fonds |
|
Kopuzņēmums Clean Sky |
|
Kopuzņēmums ARTEMIS |
|
Kopuzņēmums ENIAC (6) |
11. NEKONSOLIDĒTĀS IESTĀDES
Lai gan ES pārvalda turpmāk minēto iestāžu aktīvus, tās neatbilst nosacījumiem, lai tiktu konsolidētas, un tāpēc tās nav iekļautas Eiropas Savienības pārskatos.
11.1. EIROPAS ATTĪSTĪBAS FONDS (EAF)
Eiropas Attīstības fonds (EAF) ir galvenais Eiropas Savienības atbalsta sniegšanas instruments attīstības sadarbībai Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstīs un aizjūras zemēs un teritorijās (AZT). Tā izveide tika paredzēta 1957. gada Romas Līgumā, lai sniegtu tehnisku un finansiālu palīdzību sākotnēji tikai Āfrikas valstīm, ar kurām dažām dalībvalstīm bija vēsturiskas saiknes.
EAF netiek finansēts no Eiropas Savienības budžeta, bet no tiešām dalībvalstu iemaksām saskaņā ar starpvaldību sarunās panāktu vienošanos. EAF līdzekļus pārvalda Komisija un EIB. Katrs EAF parasti ir noslēgts uz aptuveni pieciem gadiem. Kopš pirmās partnerības vienošanās noslēgšanas 1964. gadā EAF plānošanas cikli kopumā atbilst partnerības nolīgumu/vienošanos cikliem.
EAF reglamentē tā Finanšu regula (OV L 78, 19.3.2008.), kurā ir paredzēta tā finanšu pārskatu sagatavošana atsevišķi no ES finanšu pārskatiem. EAF gada pārskatu un līdzekļu pārvaldības ārējo pārbaudi veic Revīzijas palāta un Parlaments. Informatīvos nolūkos ir pievienota 8., 9. un 10. EAF bilance un saimnieciskā rezultāta pārskats.
Bilance – 8., 9. UN 10. EAF
Miljonos EUR |
||
|
31.12.2010. |
31.12.2009. |
ILGTERMIŅA AKTĪVI |
353 |
196 |
APGROZĀMIE LĪDZEKĻI |
2 151 |
1 389 |
Aktīvi kopā |
2 504 |
1 585 |
ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS |
(1 046) |
(860) |
Kopā saistības |
(1 046) |
(860) |
Neto aktīvi |
1 458 |
725 |
KAPITĀLS UN REZERVES |
||
Pieprasītais fondu kapitāls |
23 879 |
20 381 |
Pārējās rezerves |
2 252 |
2 252 |
No iepriekšējiem gadiem pārnestais saimnieciskais rezultāts |
(21 908) |
(18 814) |
Gada saimnieciskais rezultāts |
(2 765) |
(3 094) |
Neto aktīvi |
1 458 |
725 |
Saimnieciskā rezultāta pārskats – 8., 9. un 10. EAF
Miljonos EUR |
||
|
2010. |
2009. |
PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI |
140 |
49 |
PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI |
(3 000) |
(3 192) |
SAIMNIECISKO DARBĪBU DEFICĪTS |
(2 860) |
(3 143) |
FINANSĒŠANAS DARBĪBA |
95 |
49 |
GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS |
(2 765) |
(3 094) |
11.2. VESELĪBAS APDROŠINĀŠANAS SHĒMA
Veselības apdrošināšanas shēma ir shēma, kas nodrošina medicīnisko apdrošināšanu Eiropas Savienības dažādo struktūru darbiniekiem. Shēmas līdzekļi ir pašu īpašums, un tos nekontrolē Eiropas Savienība, lai gan tās finanšu aktīvus pārvalda Komisija. Shēmu finansē no tās dalībnieku (darbinieku) un darba devēju (iestāžu/aģentūru/struktūru) iemaksām. Jebkurš pārpalikums paliek shēmai.
Shēmai ir četras atsevišķas daļas – galvenā shēma, kas ietver Eiropas Savienības iestāžu un aģentūru darbiniekus, un trīs mazākas shēmas, kas ietver Eiropas Universitātes darbiniekus Florencē, Eiropas skolu darbiniekus un darbiniekus, kuri strādā ārpus ES, piemēram, ES delegāciju darbiniekus. Shēmas aktīvu kopsumma 2010. gada 31. decembrī bija 286 miljoni euro (2009. gadā – 297 miljoni euro).
11.3. DALĪBNIEKU GARANTIJU FONDS (DGF)
Atsevišķas priekšfinansējuma summas, kas izmaksātas saskaņā ar Septīto pētniecības pamatprogrammu pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai (PP7), efektīvi sedz Dalībnieku garantiju fonds (DGF). Tas ir savstarpēja izdevīguma instruments, kas izveidots, lai segtu finanšu riskus, kas ES un dalībniekiem radušies PP7 netiešo darbību īstenošanas laikā; tā kapitāls un procenti veido izpildes nodrošinājumu. Visi netiešo darbību dotāciju veidā dalībnieki darbības laikā iemaksā 5 % kopējā ES ieguldījuma DGF kapitālā. Tādējādi dalībnieki ir DGF īpašnieki, un ES (ko pārstāv Komisija) darbojas tikai kā viņu izpildaģents. 2010. gada 31. decembrī DGF kopējie aktīvi bija 879 miljoni euro (2009. gadā – 580 miljoni euro).. DGF līdzekļi ir pašu īpašums, un tos nekontrolē Eiropas Savienība, lai gan Komisija pārvalda tā finanšu aktīvus.
II DAĻA
Konsolidētie pārskati par Eiropas Savienības budžeta izpildi un paskaidrojumi
SATURS
Pārskati par budžeta izpildi:
1. |
Budžeta izpildes rezultāts |
2. |
Budžeta un faktisko summu salīdzinājuma pārskats |
Ieņēmumi:
3. |
Konsolidētais budžeta ieņēmumu izpildes kopsavilkums |
Izdevumi:
4. |
Saistību un maksājumu apropriāciju sadalījums un pārmaiņas tajās pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām |
5. |
Saistību apropriāciju izpilde pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām |
6. |
Maksājumu apropriāciju izpilde pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām |
7. |
Nenokārtoto saistību izmaiņas pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām |
8. |
Nenokārtoto saistību sadalījums pēc gadiem, pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām |
9. |
Saistību un maksājumu apropriāciju sadalījums un pārmaiņas tajās pa politikas jomām |
10. |
Saistību apropriāciju izpilde pa politikas jomām |
11. |
Maksājumu apropriāciju izpilde pa politikas jomām |
12. |
Nenokārtoto saistību izmaiņas pa politikas jomām |
13. |
Nenokārtoto saistību sadalījums pēc gadiem, kad tās radušās, pa politikas jomām |
Iestādes:
14. |
Konsolidēts budžeta ieņēmumu izpildes kopsavilkums pa iestādēm |
15. |
Saistību apropriāciju izpilde pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām |
Aģentūras:
16. |
Aģentūru ienākumi: budžeta prognozes, prasījumi un saņemtās summas |
17. |
Saistību un maksājumu apropriācijas pa aģentūrām |
18. |
Budžeta izpildes rezultāts, ieskaitot aģentūras |
Paskaidrojumi attiecībā uz pārskatiem par budžeta izpildi:
1. |
Budžeta principi, struktūras un apropriācijas |
2. |
Izskaidrojums attiecībā uz ziņojumiem par budžeta izpildi |
KONSOLIDĒTIE PĀRSKATI PAR BUDŽETA IZPILDI (7)
ES BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS
1: ES budžeta izpilde 2010. gadā
Miljonos EUR |
||
EIROPAS SAVIENĪBA |
2010. |
2009. |
Finanšu gada ieņēmumi |
127 795 |
117 626 |
Maksājumi par kārtējā gada apropriācijām |
(121 213) |
(116 579) |
Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz N+1 gadu |
(2 797) |
(1 759) |
To neizmantoto maksājumu apropriāciju anulēšana, kas pārnestas no N-1 gada |
741 |
2 791 |
Valūtas kursa starpības attiecīgajā gadā |
23 |
185 |
Budžeta izpilde (8) |
4 549 |
2 264 |
Eiropas Savienības budžeta pārpalikums tiek atdots dalībvalstīm nākamā gada laikā, samazinot summas, kas dalībvalstīm ir jāmaksā nākamajā gadā.
2. Budžeta un faktisko summu salīdzinājuma pārskats
Ieņēmumi
Miljonos EUR |
|||||||||
Sadaļa |
Sākotnējais budžets |
Galīgais budžets |
Konstatētie prasījumi |
Ieņēmumi |
Starpība galīgais–faktiskais |
Ieņēmumi % no budžeta |
Nenokārtots |
||
1 |
2 |
3 |
4 |
5=2 – 4 |
6=4/2 |
7=3 – 4 |
|||
|
121 507 |
119 270 |
119 950 |
119 869 |
– 599 |
100,50 % |
81 |
||
|
0 |
2 254 |
1 624 |
1 460 |
794 |
64,79 % |
164 |
||
|
1 178 |
1 180 |
1 129 |
1 123 |
58 |
95,12 % |
7 |
||
|
69 |
69 |
407 |
388 |
– 319 |
563,54 % |
19 |
||
|
30 |
30 |
3 781 |
3 512 |
–3 482 |
11 707,30 % |
269 |
||
|
123 |
123 |
15 301 |
1 408 |
–1 285 |
1 144,36 % |
13 893 |
||
|
0 |
0 |
122 |
0 |
0 |
0 |
122 |
||
|
30 |
30 |
47 |
36 |
–6 |
119,95 % |
10 |
||
Kopā |
122 937 |
122 956 |
142 362 |
127 795 |
–4 839 |
103,94 % |
14 566 |
Izdevumi – pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām
Miljonos EUR |
|||||||||
Finanšu shēmas izdevumu kategorija |
Sākotnējais budžets |
Galīgais budžets (9) |
Veiktie maksājumi |
Starpība galīgais–faktiskais |
% |
Pārnestās apropriācijas |
Apropriācijas, kas zaudē spēku |
||
1 |
2 |
3 |
4=2 – 3 |
5=3/2 |
6 |
7=2 – 3 – 6 |
|||
|
47 727 |
52 103 |
48 828 |
3 275 |
93,71 % |
1 905 |
1 370 |
||
|
58 136 |
59 630 |
56 647 |
2 983 |
95,00 % |
2 382 |
601 |
||
|
1 398 |
1 617 |
1 373 |
244 |
84,93 % |
199 |
44 |
||
|
7 788 |
8 101 |
7 487 |
615 |
92,41 % |
114 |
501 |
||
|
7 889 |
9 076 |
7 896 |
1 180 |
87,00 % |
957 |
223 |
||
|
0 |
0 |
0 |
0 |
0,00 % |
0 |
0 |
||
Kopā |
122 937 |
130 527 |
122 231 |
8 296 |
93,64 % |
5 557 |
2 739 |
Pa politikas jomām
Miljonos EUR |
|||||||||
Politikas joma |
Sākotnējais budžets |
Galīgais budžets (10) |
Veiktie maksājumi |
Starpība galīgais–faktiskais |
% |
Apropriāciju pārnešana uz 2011. gadu |
Apropriācijas, kas zaudē spēku |
||
1 |
2 |
3 |
4=2 – 3 |
5=3/2 |
6 |
7=2 – 3 – 6 |
|||
|
406 |
401 |
289 |
112 |
72,11 % |
67 |
44 |
||
|
638 |
771 |
658 |
113 |
85,35 % |
99 |
14 |
||
|
91 |
104 |
92 |
12 |
88,79 % |
10 |
2 |
||
|
8 572 |
8 543 |
7 481 |
1 062 |
87,57 % |
43 |
1 019 |
||
|
57 077 |
58 421 |
55 611 |
2 810 |
95,19 % |
2 325 |
485 |
||
|
3 262 |
3 369 |
2 859 |
510 |
84,85 % |
187 |
323 |
||
|
371 |
438 |
358 |
80 |
81,79 % |
24 |
56 |
||
|
4 138 |
5 369 |
4 507 |
863 |
83,93 % |
848 |
14 |
||
|
1 597 |
1 986 |
1 786 |
200 |
89,94 % |
197 |
3 |
||
|
392 |
789 |
438 |
351 |
55,51 % |
344 |
7 |
||
|
819 |
827 |
656 |
172 |
79,23 % |
39 |
133 |
||
|
73 |
80 |
71 |
9 |
88,66 % |
7 |
2 |
||
|
28 768 |
30 709 |
30 623 |
87 |
99,72 % |
79 |
8 |
||
|
107 |
136 |
126 |
10 |
92,53 % |
9 |
1 |
||
|
1 443 |
1 783 |
1 572 |
211 |
88,16 % |
205 |
6 |
||
|
210 |
231 |
206 |
25 |
89,24 % |
14 |
11 |
||
|
542 |
664 |
590 |
74 |
88,84 % |
45 |
30 |
||
|
798 |
840 |
745 |
95 |
88,70 % |
71 |
24 |
||
|
3 658 |
3 867 |
3 683 |
185 |
95,23 % |
84 |
101 |
||
|
82 |
90 |
77 |
13 |
85,06 % |
6 |
7 |
||
|
1 608 |
1 819 |
1 708 |
111 |
93,90 % |
55 |
56 |
||
|
1 204 |
1 152 |
1 130 |
22 |
98,06 % |
16 |
6 |
||
|
820 |
978 |
971 |
7 |
99,30 % |
6 |
1 |
||
|
73 |
82 |
73 |
10 |
88,34 % |
7 |
3 |
||
|
188 |
215 |
189 |
26 |
87,95 % |
22 |
4 |
||
|
1 013 |
1 239 |
1 044 |
195 |
84,24 % |
177 |
19 |
||
|
68 |
77 |
65 |
12 |
83,82 % |
11 |
1 |
||
|
11 |
12 |
11 |
2 |
86,62 % |
1 |
0 |
||
|
120 |
148 |
126 |
22 |
84,99 % |
17 |
6 |
||
|
1 214 |
1 210 |
1 205 |
4 |
99,63 % |
0 |
4 |
||
|
389 |
486 |
427 |
60 |
87,75 % |
57 |
3 |
||
|
249 |
193 |
0 |
193 |
0,00 % |
0 |
193 |
||
|
2 937 |
3 496 |
2 857 |
639 |
81,72 % |
484 |
155 |
||
Kopā |
122 937 |
130 527 |
122 231 |
8 296 |
93,64 % |
5 557 |
2 739 |
3. 2010. gada budžeta ieņēmumu izpildes kopsavilkums
Miljonos EUR |
||||||||||||
Sadaļa |
Ienākumu apropriācijas |
Konstatētie prasījumi |
Ieņēmumi |
Ieņēmumi % no budžeta |
Nenokārtots |
|||||||
Sākotnējās |
Galīgās |
Kārtējais gads |
Pārnests |
Kopā |
Par kārtējā gada prasījumiem |
Par pārnestiem prasījumiem |
Kopā |
|||||
|
121 507 |
119 270 |
119 861 |
89 |
119 950 |
119 846 |
22 |
119 869 |
100,50 % |
81 |
||
|
0 |
2 254 |
1 624 |
0 |
1 624 |
1 460 |
0 |
1 460 |
64,79 % |
164 |
||
|
1 178 |
1 180 |
1 122 |
7 |
1 129 |
1 116 |
7 |
1 123 |
95,12 % |
7 |
||
|
69 |
69 |
305 |
102 |
407 |
290 |
98 |
388 |
563,54 % |
19 |
||
|
30 |
30 |
3 507 |
275 |
3 781 |
3 360 |
153 |
3 512 |
11 707,30 % |
269 |
||
|
123 |
123 |
3 460 |
11 841 |
15 301 |
621 |
786 |
1 408 |
1 144,36 % |
13 893 |
||
|
0 |
0 |
47 |
76 |
122 |
0 |
0 |
0 |
|
122 |
||
|
30 |
30 |
28 |
19 |
47 |
24 |
13 |
36 |
119,95 % |
10 |
||
Kopā |
122 937 |
122 956 |
129 955 |
12 407 |
142 362 |
126 717 |
1 078 |
127 795 |
103,94 % |
14 566 |
Sīkāka informācija par 1. sadaļu – Pašu resursi
Nodaļa |
Ienākumu apropriācijas |
Konstatētie prasījumi |
Ieņēmumi |
Ieņēmumi % no budžeta |
Nenokārtots |
|||||||
Sākotnējās |
Galīgās |
Kārtējais gads |
Pārnests |
Kopā |
Par kārtējā gada prasījumiem |
Par pārnestiem prasījumiem |
Kopā |
|||||
|
123 |
123 |
146 |
0 |
146 |
146 |
0 |
146 |
118,00 % |
0 |
||
|
14 080 |
15 596 |
15 507 |
89 |
15 595 |
15 491 |
22 |
15 514 |
99,47 % |
81 |
||
|
13 951 |
13 277 |
13 393 |
0 |
13 393 |
13 393 |
0 |
13 393 |
100,87 % |
0 |
||
|
93 353 |
90 273 |
90 948 |
0 |
90 948 |
90 948 |
0 |
90 948 |
100,75 % |
0 |
||
|
0 |
0 |
– 128 |
0 |
– 128 |
– 128 |
0 |
– 128 |
— |
0 |
||
|
0 |
0 |
–3 |
0 |
–3 |
–3 |
0 |
–3 |
— |
0 |
||
Kopā |
121 507 |
119 270 |
119 861 |
89 |
119 950 |
119 846 |
22 |
119 869 |
100,50 % |
81 |
Sīkāka informācija par 3. sadaļu – Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas
Nodaļa |
Ienākumu apropriācijas |
Konstatētie prasījumi |
Ieņēmumi |
Ieņēmumi % no budžeta |
Nenokārtots |
|||||||
Sākotnējās |
Galīgās |
Kārtējais gads |
Pārnests |
Kopā |
Par kārtējā gada prasījumiem |
Par pārnestiem prasījumiem |
Kopā |
|||||
|
0 |
2 254 |
2 254 |
0 |
2 254 |
2 254 |
0 |
2 254 |
100,00 % |
0 |
||
|
0 |
0 |
– 880 |
0 |
– 880 |
– 917 |
0 |
– 917 |
— |
37 |
||
|
0 |
0 |
241 |
0 |
241 |
113 |
0 |
113 |
— |
128 |
||
|
0 |
0 |
–4 |
0 |
–4 |
–4 |
0 |
–4 |
— |
0 |
||
|
0 |
0 |
9 |
0 |
9 |
9 |
0 |
9 |
— |
0 |
||
|
0 |
0 |
4 |
0 |
4 |
4 |
0 |
4 |
— |
0 |
||
Kopā |
0 |
2 254 |
1 624 |
0 |
1 624 |
1 460 |
0 |
1 460 |
64,79 % |
164 |
4. Saistību un maksājumu apropriāciju pārmaiņu sadalījums pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām
Miljonos EUR |
||||||||||||||
|
Saistību apropriācijas |
Maksājumu apropriācijas |
||||||||||||
Finanšu shēmas izdevumu kategorija |
Pieņemtās apropriācijas |
Izmaiņas (pārvietojumi un BG) |
Pārnests |
Piešķirtie ieņēmumi |
Papildinājums kopā |
Apstiprinātās apropriācijas kopā |
Pieņemtās apropriācijas |
Izmaiņas (pārvietojumi un BG) |
Pārnests |
Piešķirtie ieņēmumi |
Papildinājums kopā |
Apstiprinātās apropriācijas kopā |
||
1 |
2 |
3 |
4 |
5=3 + 4 |
6=1 + 2 + 5 |
7 |
8 |
9 |
10 |
11=9 + 10 |
12=7 + 8 + 11 |
|||
|
64 249 |
0 |
65 |
1 929 |
1 994 |
66 243 |
47 727 |
1 074 |
932 |
2 370 |
3 302 |
52 103 |
||
|
59 499 |
0 |
253 |
2 560 |
2 813 |
62 312 |
58 136 |
–1 116 |
62 |
2 549 |
2 611 |
59 630 |
||
|
1 674 |
80 |
0 |
151 |
151 |
1 906 |
1 398 |
42 |
8 |
169 |
177 |
1 617 |
||
|
8 141 |
0 |
0 |
277 |
277 |
8 418 |
7 788 |
1 |
90 |
222 |
313 |
8 101 |
||
|
7 889 |
19 |
11 |
473 |
484 |
8 392 |
7 889 |
19 |
682 |
486 |
1 168 |
9 076 |
||
|
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
||
Kopā |
141 453 |
99 |
329 |
5 390 |
5 719 |
147 270 |
122 937 |
19 |
1 774 |
5 797 |
7 571 |
130 527 |
5. Saistību apropriāciju izpilde pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām
Miljonos EUR |
|||||||||||||||||
Finanšu shēmas izdevumu kategorija |
Saistību apropriācijas apstiprinātas |
Uzņemtās saistības |
Apropriāciju pārnešana uz 2011. gadu |
Apropriācijas, kas zaudē spēku |
|||||||||||||
No attiecīgā gada apropriācijām |
No pārnestajām apropriācijām |
No piešķirtiem ieņēmumiem |
Kopā |
% |
Piešķirtie ieņēmumi |
Pārnests atbilstīgi lēmumam |
Kopā |
% |
No gada budžeta apropriācijām |
No pārnestajām apropriācijām |
Piešķirtie ieņēmumi (EBTA) |
Kopā |
% |
||||
1 |
2 |
3 |
4 |
5=2 + 3 + 4 |
6=5/1 |
7 |
8 |
9=7 + 8 |
10=9/1 |
11 |
12 |
13 |
14=11 + 12 + 13 |
15=14/1 |
|||
|
66 243 |
63 590 |
65 |
799 |
64 453 |
97,30 % |
1 130 |
182 |
1 312 |
1,98 % |
477 |
0 |
1 |
478 |
0,72 % |
||
|
62 312 |
59 406 |
253 |
592 |
60 251 |
96,69 % |
1 968 |
2 |
1 970 |
3,16 % |
91 |
0 |
0 |
91 |
0,15 % |
||
|
1 906 |
1 717 |
0 |
78 |
1 795 |
94,20 % |
73 |
24 |
97 |
5,11 % |
13 |
0 |
0 |
13 |
0,69 % |
||
|
8 418 |
8 083 |
0 |
164 |
8 247 |
97,97 % |
113 |
42 |
154 |
1,83 % |
16 |
0 |
0 |
17 |
0,20 % |
||
|
8 392 |
7 758 |
10 |
229 |
7 997 |
95,30 % |
244 |
9 |
254 |
3,02 % |
140 |
1 |
0 |
141 |
1,68 % |
||
|
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0,00 % |
0 |
0 |
0 |
0,00 % |
0 |
0 |
0 |
0 |
0,00 % |
||
Kopā |
147 270 |
140 554 |
328 |
1 861 |
142 744 |
96,93 % |
3 528 |
259 |
3 787 |
2,57 % |
738 |
1 |
1 |
740 |
0,50 % |
6. Maksājumu apropriāciju izpilde pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām
Miljonos EUR |
||||||||||||||||||
Finanšu shēmas izdevumu kategorija |
Maksājumu apropriācijas, apstiprinātas |
Veiktie maksājumi |
Apropriāciju pārnešana uz 2010. gadu |
Apropriācijas, kas zaudē spēku |
||||||||||||||
No attiecīgā gada apropriācijām |
No pārnestajām apropriācijām |
No piešķirtiem ieņēmumiem |
Kopā |
% |
Automātiski pārnestās apropriācijas |
Pārnests atbilstīgi lēmumam |
Piešķirtie ieņēmumi |
Kopā |
% |
No attiecīgā gada apropriācijām |
No pārnestajām apropriācijām |
Piešķirtie ieņēmumi (EBTA) |
Kopā |
% |
||||
1 |
2 |
3 |
4 |
5=2 + 3 + 4 |
6=5/1 |
7 |
8 |
9 |
10=7 + 8 + 9 |
11=10/1 |
12 |
13 |
14 |
15=12 + 13 + 14 |
16=15/1 |
|||
|
52 103 |
47 811 |
282 |
735 |
48 828 |
93,71 % |
125 |
156 |
1 624 |
1 905 |
3,66 % |
709 |
651 |
10 |
1 370 |
2,63 % |
||
|
59 630 |
56 014 |
47 |
587 |
56 647 |
95,00 % |
46 |
373 |
1 963 |
2 382 |
3,99 % |
586 |
15 |
0 |
601 |
1,01 % |
||
|
1 617 |
1 299 |
6 |
67 |
1 373 |
84,93 % |
8 |
90 |
101 |
199 |
12,33 % |
42 |
2 |
0 |
44 |
2,74 % |
||
|
8 101 |
7 259 |
81 |
147 |
7 487 |
92,41 % |
36 |
2 |
76 |
114 |
1,41 % |
491 |
9 |
0 |
501 |
6,18 % |
||
|
9 076 |
7 088 |
602 |
205 |
7 896 |
87,00 % |
666 |
10 |
281 |
957 |
10,54 % |
144 |
80 |
0 |
223 |
2,46 % |
||
|
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0,00 % |
0 |
0 |
0 |
0 |
0,00 % |
0 |
0 |
0 |
0 |
0,00 % |
||
Kopā |
130 527 |
119 472 |
1 018 |
1 741 |
122 231 |
93,64 % |
881 |
631 |
4 045 |
5 557 |
4,26 % |
1 972 |
756 |
11 |
2 739 |
2,10 % |
7. Nenokārtoto saistību izmaiņas - pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām
Miljonos EUR |
|||||||||||
|
Nenokārtotās saistības iepriekšējā gada beigās |
Saistības par attiecīgo gadu |
|
||||||||
Finanšu shēmas izdevumu kategorija |
Saistības, kas pārnestas no iepriekšējā gada |
Atceltas saistības/pārvērtēšana/anulēšana |
Maksājumi |
Gada beigās nenokārtotās saistības |
Gada laikā uzņemtās saistības |
Maksājumi |
To saistību atcelšana, ko nevar pārnest |
Gada beigās nenokārtotās saistības |
Gada beigās nenokārtotās saistības kopā |
||
|
136 903 |
–2 058 |
–43 678 |
91 167 |
64 453 |
–5 150 |
–3 |
59 300 |
150 467 |
||
|
19 541 |
– 181 |
–10 280 |
9 079 |
60 251 |
–46 367 |
0 |
13 883 |
22 963 |
||
|
1 662 |
– 173 |
– 452 |
1 037 |
1 795 |
– 921 |
0 |
874 |
1 911 |
||
|
18 462 |
– 890 |
–5 231 |
12 340 |
8 247 |
–2 255 |
0 |
5 992 |
18 332 |
||
|
704 |
–83 |
– 607 |
15 |
7 997 |
–7 289 |
–1 |
708 |
723 |
||
|
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
||
Kopā |
177 272 |
–3 385 |
–60 249 |
113 638 |
142 744 |
–61 982 |
–5 |
80 757 |
194 395 |
8. Nenokārtoto saistību sadalījums pēc gada, kurā tās radušās - pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām
Miljonos EUR |
|||||||||||
Finanšu shēmas izdevumu kategorija |
< 2004. |
2004. |
2005. |
2006. |
2007. |
2008. |
2009. |
2010. |
Kopā |
||
|
781 |
617 |
1 461 |
13 421 |
2 879 |
23 288 |
48 719 |
59 300 |
150 467 |
||
|
44 |
13 |
47 |
1 517 |
138 |
688 |
6 633 |
13 883 |
22 963 |
||
|
13 |
12 |
23 |
42 |
151 |
218 |
577 |
874 |
1 911 |
||
|
786 |
412 |
584 |
1 474 |
1 727 |
3 164 |
4 193 |
5 992 |
18 332 |
||
|
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
14 |
708 |
723 |
||
Kopā |
1 623 |
1 055 |
2 116 |
16 455 |
4 895 |
27 359 |
60 136 |
80 757 |
194 395 |
9. Saistību un maksājumu apropriāciju sadalījums un izmaiņas pa politikas jomām
Miljonos EUR |
||||||||||||||
Politikas joma |
Saistību apropriācijas |
Maksājumu apropriācijas |
||||||||||||
Pieņemtās apropriācijas |
Izmaiņas (pārvietojumi/BG) |
Pārnests |
Piešķirtie ieņēmumi |
Papildinājums kopā |
Apstiprinātās apropriācijas kopā |
Pieņemtās apropriācijas |
Izmaiņas (pārvietojumi/BG) |
Pārnests |
Piešķirtie ieņēmumi |
Papildinājums kopā |
Apstiprinātās apropriācijas kopā |
|||
1 |
2 |
3 |
4 |
5=3 + 4 |
6=1 + 2 + 5 |
7 |
8 |
9 |
10 |
11=9 + 10 |
12=7 + 8 + 11 |
|||
|
449 |
–6 |
0 |
13 |
13 |
455 |
406 |
–29 |
6 |
18 |
24 |
401 |
||
|
795 |
0 |
0 |
112 |
112 |
907 |
638 |
–7 |
13 |
126 |
140 |
771 |
||
|
91 |
0 |
0 |
4 |
4 |
95 |
91 |
0 |
8 |
4 |
12 |
104 |
||
|
11 274 |
85 |
40 |
16 |
56 |
11 414 |
8 572 |
– 790 |
748 |
14 |
762 |
8 543 |
||
|
58 081 |
–2 |
252 |
2 548 |
2 800 |
60 879 |
57 077 |
–1 229 |
26 |
2 548 |
2 573 |
58 421 |
||
|
4 950 |
3 |
0 |
136 |
136 |
5 089 |
3 262 |
– 152 |
92 |
167 |
259 |
3 369 |
||
|
471 |
–1 |
0 |
24 |
24 |
494 |
371 |
26 |
24 |
18 |
42 |
438 |
||
|
5 142 |
0 |
0 |
770 |
770 |
5 912 |
4 138 |
28 |
38 |
1 165 |
1 203 |
5 369 |
||
|
1 628 |
0 |
0 |
189 |
189 |
1 817 |
1 597 |
96 |
14 |
279 |
293 |
1 986 |
||
|
383 |
0 |
4 |
460 |
464 |
847 |
392 |
–11 |
35 |
374 |
409 |
789 |
||
|
1 001 |
1 |
1 |
3 |
3 |
1 005 |
819 |
–9 |
15 |
3 |
17 |
827 |
||
|
74 |
1 |
0 |
3 |
3 |
78 |
73 |
–2 |
6 |
3 |
9 |
80 |
||
|
38 897 |
99 |
21 |
4 |
25 |
39 020 |
28 768 |
1 925 |
13 |
4 |
17 |
30 709 |
||
|
135 |
0 |
0 |
4 |
4 |
139 |
107 |
18 |
7 |
4 |
11 |
136 |
||
|
1 500 |
0 |
0 |
317 |
317 |
1 817 |
1 443 |
–3 |
14 |
329 |
343 |
1 783 |
||
|
218 |
2 |
0 |
4 |
4 |
223 |
210 |
3 |
15 |
4 |
18 |
231 |
||
|
677 |
1 |
0 |
26 |
26 |
703 |
542 |
73 |
28 |
21 |
50 |
664 |
||
|
1 066 |
1 |
0 |
61 |
61 |
1 128 |
798 |
–23 |
7 |
58 |
65 |
840 |
||
|
4 264 |
65 |
0 |
121 |
121 |
4 450 |
3 658 |
67 |
50 |
92 |
142 |
3 867 |
||
|
79 |
–1 |
0 |
3 |
3 |
81 |
82 |
–1 |
6 |
3 |
9 |
90 |
||
|
1 647 |
–49 |
0 |
139 |
139 |
1 737 |
1 608 |
57 |
41 |
114 |
154 |
1 819 |
||
|
1 022 |
–6 |
1 |
18 |
19 |
1 035 |
1 204 |
–79 |
9 |
19 |
28 |
1 152 |
||
|
820 |
245 |
0 |
5 |
5 |
1 070 |
820 |
107 |
46 |
4 |
50 |
978 |
||
|
78 |
0 |
0 |
0 |
0 |
78 |
73 |
2 |
7 |
0 |
7 |
82 |
||
|
188 |
2 |
0 |
9 |
9 |
199 |
188 |
2 |
16 |
9 |
25 |
215 |
||
|
1 014 |
2 |
0 |
96 |
96 |
1 111 |
1 013 |
4 |
123 |
99 |
222 |
1 239 |
||
|
68 |
–7 |
0 |
6 |
6 |
67 |
68 |
–7 |
10 |
6 |
16 |
77 |
||
|
11 |
0 |
0 |
1 |
1 |
12 |
11 |
0 |
1 |
1 |
1 |
12 |
||
|
141 |
–5 |
0 |
17 |
17 |
153 |
120 |
4 |
7 |
17 |
24 |
148 |
||
|
1 214 |
–4 |
0 |
0 |
0 |
1 210 |
1 214 |
–4 |
0 |
0 |
0 |
1 210 |
||
|
389 |
0 |
0 |
72 |
72 |
462 |
389 |
0 |
24 |
72 |
97 |
486 |
||
|
749 |
– 334 |
0 |
0 |
0 |
415 |
249 |
–56 |
0 |
0 |
0 |
193 |
||
|
2 937 |
9 |
10 |
213 |
223 |
3 170 |
2 937 |
9 |
325 |
224 |
549 |
3 496 |
||
Kopā |
141 453 |
99 |
329 |
5 390 |
5 719 |
147 270 |
122 937 |
19 |
1 774 |
5 797 |
7 571 |
130 527 |
10. Saistību apropriāciju izpilde pa politikas jomām
Miljonos EUR |
|||||||||||||||||
Politikas joma |
Apstiprinātās saistību apropriācijas |
Uzņemtās saistības |
Apropriāciju pārnešana uz 2011. gadu |
Apropriācijas, kas zaudē spēku |
|||||||||||||
No attiecīgā gada apropriācijām |
No pārnestajām apropriācijām |
Piešķirtie ieņēmumi |
Kopā |
% |
Piešķirtie ieņēmumi |
Pārnesumi – lēmums |
Kopā |
% |
No attiecīgā gada apropriācijām |
No pārnestajām apropriācijām |
Piešķirtie ieņēmumi (EBTA) |
Kopā |
% |
||||
1 |
2 |
3 |
4 |
5=2 + 3 + 4 |
6=5/1 |
7 |
8 |
9=7 + 8 |
10=9/1 |
11 |
12 |
13 |
14=11 + 12 + 13 |
15=14/1 |
|||
|
455 |
440 |
0 |
11 |
451 |
99,07 % |
1 |
0 |
1 |
0,32 % |
3 |
0 |
0 |
3 |
0,60 % |
||
|
907 |
785 |
0 |
60 |
845 |
93,14 % |
52 |
0 |
52 |
5,68 % |
10 |
0 |
0 |
11 |
1,18 % |
||
|
95 |
90 |
0 |
2 |
92 |
96,87 % |
2 |
0 |
2 |
2,15 % |
1 |
0 |
0 |
1 |
0,98 % |
||
|
11 414 |
11 329 |
40 |
9 |
11 378 |
99,69 % |
7 |
19 |
26 |
0,23 % |
10 |
0 |
0 |
10 |
0,09 % |
||
|
60 879 |
58 048 |
252 |
580 |
58 880 |
96,72 % |
1 967 |
0 |
1 967 |
3,23 % |
31 |
0 |
0 |
31 |
0,05 % |
||
|
5 089 |
4 797 |
0 |
67 |
4 864 |
95,57 % |
69 |
146 |
215 |
4,23 % |
10 |
0 |
0 |
10 |
0,20 % |
||
|
494 |
447 |
0 |
11 |
459 |
92,78 % |
13 |
0 |
13 |
2,60 % |
23 |
0 |
0 |
23 |
4,62 % |
||
|
5 912 |
5 141 |
0 |
404 |
5 545 |
93,79 % |
366 |
0 |
366 |
6,19 % |
1 |
0 |
0 |
1 |
0,02 % |
||
|
1 817 |
1 624 |
0 |
68 |
1 692 |
93,12 % |
121 |
0 |
121 |
6,66 % |
4 |
0 |
0 |
4 |
0,22 % |
||
|
847 |
383 |
4 |
75 |
462 |
54,49 % |
385 |
0 |
385 |
45,46 % |
0 |
0 |
0 |
0 |
0,04 % |
||
|
1 005 |
975 |
1 |
2 |
977 |
97,20 % |
1 |
2 |
3 |
0,31 % |
25 |
0 |
0 |
25 |
2,48 % |
||
|
78 |
75 |
0 |
2 |
76 |
98,23 % |
1 |
0 |
1 |
1,64 % |
0 |
0 |
0 |
0 |
0,13 % |
||
|
39 020 |
38 958 |
21 |
2 |
38 981 |
99,90 % |
2 |
21 |
23 |
0,06 % |
16 |
0 |
0 |
16 |
0,04 % |
||
|
139 |
131 |
0 |
2 |
133 |
95,51 % |
2 |
0 |
2 |
1,15 % |
5 |
0 |
0 |
5 |
3,34 % |
||
|
1 817 |
1 497 |
0 |
144 |
1 641 |
90,33 % |
173 |
0 |
173 |
9,52 % |
3 |
0 |
0 |
3 |
0,15 % |
||
|
223 |
216 |
0 |
2 |
217 |
97,52 % |
2 |
0 |
2 |
0,83 % |
4 |
0 |
0 |
4 |
1,65 % |
||
|
703 |
659 |
0 |
17 |
676 |
96,10 % |
9 |
0 |
9 |
1,24 % |
19 |
0 |
0 |
19 |
2,66 % |
||
|
1 128 |
1 038 |
0 |
32 |
1 070 |
94,84 % |
29 |
24 |
53 |
4,71 % |
5 |
0 |
0 |
5 |
0,45 % |
||
|
4 450 |
4 293 |
0 |
66 |
4 359 |
97,96 % |
55 |
31 |
86 |
1,93 % |
5 |
0 |
0 |
5 |
0,11 % |
||
|
81 |
77 |
0 |
1 |
78 |
97,05 % |
1 |
0 |
1 |
1,57 % |
1 |
0 |
0 |
1 |
1,37 % |
||
|
1 737 |
1 591 |
0 |
96 |
1 686 |
97,07 % |
44 |
6 |
49 |
2,83 % |
2 |
0 |
0 |
2 |
0,10 % |
||
|
1 035 |
1 014 |
1 |
8 |
1 023 |
98,87 % |
10 |
0 |
10 |
0,98 % |
2 |
0 |
0 |
2 |
0,16 % |
||
|
1 070 |
1 055 |
0 |
3 |
1 058 |
98,90 % |
2 |
0 |
2 |
0,20 % |
10 |
0 |
0 |
10 |
0,90 % |
||
|
78 |
77 |
0 |
0 |
77 |
98,77 % |
0 |
0 |
0 |
0,02 % |
1 |
0 |
0 |
1 |
1,21 % |
||
|
199 |
189 |
0 |
4 |
193 |
97,10 % |
4 |
0 |
4 |
2,21 % |
1 |
0 |
0 |
1 |
0,69 % |
||
|
1 111 |
1 013 |
0 |
58 |
1 070 |
96,32 % |
38 |
0 |
38 |
3,44 % |
3 |
0 |
0 |
3 |
0,24 % |
||
|
67 |
61 |
0 |
3 |
63 |
94,71 % |
3 |
0 |
3 |
4,02 % |
1 |
0 |
0 |
1 |
1,27 % |
||
|
12 |
11 |
0 |
0 |
11 |
96,29 % |
0 |
0 |
0 |
2,55 % |
0 |
0 |
0 |
0 |
1,16 % |
||
|
153 |
130 |
0 |
9 |
139 |
90,74 % |
8 |
0 |
8 |
5,10 % |
6 |
0 |
0 |
6 |
4,16 % |
||
|
1 210 |
1 205 |
0 |
0 |
1 205 |
99,63 % |
0 |
0 |
0 |
0,00 % |
4 |
0 |
0 |
4 |
0,37 % |
||
|
462 |
388 |
0 |
44 |
431 |
93,39 % |
29 |
0 |
29 |
6,24 % |
2 |
0 |
0 |
2 |
0,37 % |
||
|
415 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0,00 % |
0 |
0 |
0 |
0,00 % |
415 |
0 |
0 |
415 |
100,00 % |
||
|
3 170 |
2 821 |
9 |
81 |
2 911 |
91,83 % |
133 |
9 |
142 |
4,47 % |
117 |
1 |
0 |
117 |
3,70 % |
||
Kopā |
147 270 |
140 554 |
328 |
1 861 |
142 744 |
96,93 % |
3 528 |
259 |
3 787 |
2,57 % |
738 |
1 |
1 |
740 |
0,50 % |
11. Maksājumu apropriāciju izpilde pa politikas jomām
Miljonos EUR |
||||||||||||||||||
Politikas joma |
Apstiprinātās Maksājumu apropriācijas |
Veiktie maksājumi |
Apropriāciju pārnešana uz 2011. gadu |
Apropriācijas, kas zaudē spēku |
||||||||||||||
No attiecīgā gada apropriācijām |
No pārnestajām apropriācijām |
Piešķirtie ieņēmumi |
Kopā |
% |
Automātiski pārnestās apropriācijas |
Pārnests atbilstīgi lēmumam |
Piešķirtie ieņēmumi |
Kopā |
% |
No attiecīgā gada apropriācijām |
No pārnestajām apropriācijām |
Piešķirtie ieņēmumi (EBTA) |
Kopā |
% |
||||
1 |
2 |
3 |
4 |
5=2 + 3 + 4 |
6=5/1 |
7 |
8 |
9 |
10=7 + 8 + 9 |
11=10/1 |
12 |
13 |
14 |
15=12 + 13 + 14 |
16=15/1 |
|||
|
401 |
282 |
5 |
2 |
289 |
72,11 % |
5 |
48 |
14 |
67 |
16,82 % |
41 |
0 |
3 |
44 |
11,07 % |
||
|
771 |
594 |
11 |
53 |
658 |
85,35 % |
14 |
12 |
73 |
99 |
12,81 % |
11 |
3 |
1 |
14 |
1,84 % |
||
|
104 |
83 |
7 |
2 |
92 |
88,79 % |
7 |
0 |
2 |
10 |
9,46 % |
1 |
1 |
0 |
2 |
1,74 % |
||
|
8 543 |
7 353 |
121 |
7 |
7 481 |
87,57 % |
18 |
19 |
6 |
43 |
0,51 % |
392 |
627 |
0 |
1 019 |
11,93 % |
||
|
58 421 |
55 009 |
22 |
580 |
55 611 |
95,19 % |
25 |
332 |
1 968 |
2 325 |
3,98 % |
482 |
3 |
0 |
485 |
0,83 % |
||
|
3 369 |
2 710 |
88 |
62 |
2 859 |
84,85 % |
17 |
70 |
100 |
187 |
5,56 % |
313 |
4 |
6 |
323 |
9,59 % |
||
|
438 |
329 |
19 |
10 |
358 |
81,79 % |
16 |
0 |
7 |
24 |
5,44 % |
51 |
4 |
0 |
56 |
12,78 % |
||
|
5 369 |
4 136 |
25 |
345 |
4 507 |
83,93 % |
29 |
0 |
819 |
848 |
15,80 % |
1 |
13 |
0 |
14 |
0,27 % |
||
|
1 986 |
1 675 |
13 |
98 |
1 786 |
89,94 % |
16 |
0 |
181 |
197 |
9,91 % |
2 |
1 |
0 |
3 |
0,15 % |
||
|
789 |
338 |
31 |
69 |
438 |
55,51 % |
39 |
0 |
305 |
344 |
43,58 % |
3 |
4 |
0 |
7 |
0,91 % |
||
|
827 |
652 |
2 |
1 |
656 |
79,23 % |
3 |
35 |
1 |
39 |
4,74 % |
121 |
12 |
0 |
133 |
16,03 % |
||
|
80 |
64 |
5 |
1 |
71 |
88,66 % |
6 |
0 |
1 |
7 |
8,81 % |
1 |
1 |
0 |
2 |
2,53 % |
||
|
30 709 |
30 611 |
11 |
2 |
30 623 |
99,72 % |
10 |
67 |
2 |
79 |
0,26 % |
5 |
2 |
0 |
8 |
0,03 % |
||
|
136 |
117 |
6 |
2 |
126 |
92,53 % |
7 |
1 |
2 |
9 |
6,98 % |
0 |
1 |
0 |
1 |
0,49 % |
||
|
1 783 |
1 416 |
13 |
143 |
1 572 |
88,16 % |
15 |
5 |
186 |
205 |
11,51 % |
4 |
2 |
0 |
6 |
0,33 % |
||
|
231 |
192 |
12 |
2 |
206 |
89,24 % |
12 |
0 |
2 |
14 |
6,09 % |
8 |
3 |
0 |
11 |
4,67 % |
||
|
664 |
552 |
27 |
11 |
590 |
88,84 % |
29 |
6 |
10 |
45 |
6,70 % |
28 |
1 |
0 |
30 |
4,45 % |
||
|
840 |
721 |
6 |
18 |
745 |
88,70 % |
8 |
23 |
41 |
71 |
8,48 % |
23 |
1 |
0 |
24 |
2,82 % |
||
|
3 867 |
3 589 |
42 |
52 |
3 683 |
95,23 % |
42 |
2 |
40 |
84 |
2,16 % |
93 |
8 |
0 |
101 |
2,61 % |
||
|
90 |
70 |
5 |
1 |
77 |
85,06 % |
5 |
0 |
1 |
6 |
7,01 % |
6 |
1 |
0 |
7 |
7,92 % |
||
|
1 819 |
1 585 |
35 |
88 |
1 708 |
93,90 % |
29 |
0 |
26 |
55 |
3,03 % |
50 |
5 |
0 |
56 |
3,07 % |
||
|
1 152 |
1 113 |
8 |
10 |
1 130 |
98,06 % |
7 |
0 |
9 |
16 |
1,39 % |
5 |
2 |
0 |
6 |
0,55 % |
||
|
978 |
922 |
45 |
4 |
971 |
99,30 % |
5 |
0 |
1 |
6 |
0,61 % |
1 |
0 |
0 |
1 |
0,09 % |
||
|
82 |
67 |
5 |
0 |
73 |
88,34 % |
7 |
0 |
0 |
7 |
8,55 % |
1 |
1 |
0 |
3 |
3,11 % |
||
|
215 |
171 |
14 |
4 |
189 |
87,95 % |
16 |
1 |
5 |
22 |
10,39 % |
2 |
2 |
0 |
4 |
1,66 % |
||
|
1 239 |
889 |
110 |
44 |
1 044 |
84,24 % |
122 |
1 |
54 |
177 |
14,27 % |
6 |
13 |
0 |
19 |
1,50 % |
||
|
77 |
52 |
10 |
3 |
65 |
83,82 % |
8 |
0 |
3 |
11 |
14,49 % |
1 |
0 |
0 |
1 |
1,69 % |
||
|
12 |
10 |
1 |
0 |
11 |
86,62 % |
1 |
0 |
0 |
1 |
11,77 % |
0 |
0 |
0 |
0 |
1,61 % |
||
|
148 |
113 |
6 |
7 |
126 |
84,99 % |
6 |
0 |
10 |
17 |
11,21 % |
5 |
1 |
0 |
6 |
3,79 % |
||
|
1 210 |
1 205 |
0 |
0 |
1 205 |
99,63 % |
0 |
0 |
0 |
0 |
0,00 % |
4 |
0 |
0 |
4 |
0,37 % |
||
|
486 |
362 |
23 |
41 |
427 |
87,75 % |
25 |
0 |
31 |
57 |
11,65 % |
2 |
1 |
0 |
3 |
0,60 % |
||
|
193 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0,00 % |
0 |
0 |
0 |
0 |
0,00 % |
193 |
0 |
0 |
193 |
100,00 % |
||
|
3 496 |
2 490 |
286 |
80 |
2 857 |
81,72 % |
331 |
9 |
144 |
484 |
13,85 % |
117 |
38 |
0 |
155 |
4,43 % |
||
Kopā |
130 527 |
119 472 |
1 018 |
1 741 |
122 231 |
93,64 % |
881 |
631 |
4 045 |
5 557 |
4,26 % |
1 972 |
756 |
11 |
2 739 |
2,10 % |
12. Nenokārtoto saistību izmaiņas pa politikas jomām
Miljonos EUR |
|||||||||||
Politikas joma |
Nenokārtotās saistības iepriekšējā gada beigās |
Saistības par attiecīgo gadu |
Gada beigās nenokārtotās saistības kopā |
||||||||
Saistības, kas pārnestas no iepriekšējā gada |
Atceltas saistības/pārvērtēšana/anulēšana |
Maksājumi |
Gada beigās nenokārtotās saistības |
Gada laikā uzņemtās saistības |
Maksājumi |
To saistību atcelšana, ko nevar pārnest |
Gada beigās nenokārtotās saistības |
||||
|
424 |
–5 |
–74 |
344 |
451 |
– 215 |
0 |
236 |
581 |
||
|
768 |
–20 |
– 301 |
447 |
845 |
– 357 |
0 |
488 |
935 |
||
|
9 |
–2 |
–7 |
0 |
92 |
–85 |
0 |
8 |
8 |
||
|
26 278 |
–1 501 |
–7 071 |
17 706 |
11 378 |
– 410 |
–1 |
10 967 |
28 673 |
||
|
17 155 |
– 227 |
–9 400 |
7 528 |
58 880 |
–46 211 |
0 |
12 669 |
20 197 |
||
|
6 713 |
–99 |
–2 180 |
4 435 |
4 864 |
– 679 |
0 |
4 184 |
8 619 |
||
|
750 |
–29 |
– 225 |
496 |
459 |
– 133 |
0 |
325 |
821 |
||
|
8 407 |
– 200 |
–3 019 |
5 188 |
5 545 |
–1 488 |
0 |
4 057 |
9 245 |
||
|
2 411 |
–65 |
–1 031 |
1 315 |
1 692 |
– 755 |
0 |
937 |
2 252 |
||
|
158 |
–17 |
–90 |
51 |
462 |
– 348 |
–1 |
112 |
163 |
||
|
1 620 |
–64 |
– 428 |
1 128 |
977 |
– 227 |
0 |
750 |
1 877 |
||
|
15 |
–1 |
–12 |
2 |
76 |
–59 |
0 |
17 |
20 |
||
|
93 232 |
– 114 |
–30 104 |
63 013 |
38 981 |
– 518 |
0 |
38 462 |
101 475 |
||
|
83 |
–14 |
–53 |
15 |
133 |
–72 |
0 |
60 |
76 |
||
|
591 |
–50 |
– 283 |
258 |
1 641 |
–1 288 |
0 |
353 |
610 |
||
|
91 |
–9 |
–65 |
18 |
217 |
– 141 |
0 |
76 |
94 |
||
|
706 |
–68 |
– 337 |
300 |
676 |
– 253 |
0 |
423 |
723 |
||
|
1 049 |
–92 |
– 220 |
737 |
1 070 |
– 525 |
0 |
545 |
1 282 |
||
|
9 034 |
– 327 |
–2 398 |
6 309 |
4 359 |
–1 285 |
0 |
3 074 |
9 383 |
||
|
19 |
–1 |
–12 |
6 |
78 |
–65 |
0 |
13 |
19 |
||
|
3 391 |
–95 |
–1 131 |
2 166 |
1 686 |
– 577 |
0 |
1 109 |
3 275 |
||
|
3 173 |
– 300 |
– 939 |
1 934 |
1 023 |
– 191 |
0 |
832 |
2 766 |
||
|
513 |
–19 |
– 334 |
160 |
1 058 |
– 637 |
0 |
421 |
581 |
||
|
32 |
–4 |
–18 |
10 |
77 |
–55 |
0 |
22 |
32 |
||
|
18 |
–2 |
–16 |
1 |
193 |
– 173 |
0 |
20 |
20 |
||
|
168 |
–15 |
– 143 |
11 |
1 070 |
– 901 |
0 |
169 |
179 |
||
|
10 |
0 |
–10 |
0 |
63 |
–55 |
0 |
8 |
8 |
||
|
1 |
0 |
–1 |
0 |
11 |
–10 |
0 |
1 |
1 |
||
|
101 |
–6 |
–46 |
49 |
139 |
–79 |
0 |
59 |
108 |
||
|
0 |
0 |
0 |
0 |
1 205 |
–1 205 |
0 |
0 |
0 |
||
|
24 |
–1 |
–23 |
0 |
431 |
– 403 |
0 |
28 |
28 |
||
|
328 |
–38 |
– 278 |
11 |
2 911 |
–2 579 |
0 |
332 |
344 |
||
Kopā |
177 272 |
–3 385 |
–60 249 |
113 638 |
142 744 |
–61 982 |
–5 |
80 757 |
194 395 |
13. Nenokārtoto saistību sadalījums pēc gada, kurā tās radušās, pa politikas jomām
Miljonos EUR |
|||||||||||
Politikas joma |
<2004. |
2004. |
2005. |
2006. |
2007. |
2008. |
2009. |
2010. |
Kopā |
||
|
0 |
0 |
13 |
63 |
32 |
40 |
196 |
236 |
581 |
||
|
16 |
3 |
13 |
17 |
57 |
112 |
229 |
488 |
935 |
||
|
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
8 |
8 |
||
|
137 |
26 |
350 |
2 616 |
701 |
4 288 |
9 590 |
10 967 |
28 673 |
||
|
4 |
2 |
4 |
1 199 |
0 |
494 |
5 825 |
12 669 |
20 197 |
||
|
62 |
61 |
105 |
175 |
381 |
797 |
2 854 |
4 184 |
8 619 |
||
|
4 |
7 |
24 |
40 |
101 |
138 |
183 |
325 |
821 |
||
|
183 |
117 |
213 |
423 |
792 |
1 369 |
2 091 |
4 057 |
9 245 |
||
|
12 |
8 |
42 |
73 |
179 |
337 |
664 |
937 |
2 252 |
||
|
0 |
0 |
1 |
7 |
4 |
14 |
26 |
112 |
163 |
||
|
36 |
4 |
19 |
282 |
23 |
130 |
634 |
750 |
1 877 |
||
|
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
2 |
17 |
20 |
||
|
522 |
553 |
884 |
10 452 |
729 |
16 566 |
33 307 |
38 462 |
101 475 |
||
|
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
2 |
13 |
60 |
76 |
||
|
12 |
3 |
10 |
28 |
27 |
57 |
121 |
353 |
610 |
||
|
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
1 |
17 |
76 |
94 |
||
|
4 |
7 |
4 |
17 |
29 |
74 |
164 |
423 |
723 |
||
|
0 |
1 |
12 |
13 |
98 |
167 |
446 |
545 |
1 282 |
||
|
450 |
187 |
215 |
636 |
1 074 |
1 588 |
2 158 |
3 074 |
9 383 |
||
|
0 |
0 |
0 |
0 |
1 |
1 |
4 |
13 |
19 |
||
|
126 |
46 |
133 |
203 |
262 |
523 |
873 |
1 109 |
3 275 |
||
|
52 |
28 |
72 |
208 |
392 |
623 |
559 |
832 |
2 766 |
||
|
2 |
0 |
0 |
0 |
7 |
27 |
124 |
421 |
581 |
||
|
0 |
0 |
0 |
0 |
2 |
3 |
5 |
22 |
32 |
||
|
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
20 |
20 |
||
|
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
2 |
7 |
169 |
179 |
||
|
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
8 |
8 |
||
|
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
1 |
1 |
||
|
1 |
0 |
2 |
4 |
5 |
6 |
31 |
59 |
108 |
||
|
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
||
|
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
28 |
28 |
||
|
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
11 |
332 |
344 |
||
Kopā |
1 623 |
1 055 |
2 116 |
16 455 |
4 895 |
27 359 |
60 136 |
80 757 |
194 395 |
14. Budžeta ieņēmumu izpildes kopsavilkums pa iestādēm
Miljonos EUR |
||||||||||
Iestāde |
Ienākumu apropriācijas |
Konstatētie prasījumi |
Ieņēmumi |
Ieņēmumi % no budžeta |
Nenokārtots |
|||||
Sākotnējās |
Galīgās |
Kārtējais gads |
Pārnests |
Kopā |
Par kārtējā gada prasījumiem |
Par pārnestiem prasījumiem |
Kopā |
|||
Eiropas Parlaments |
129 |
130 |
158 |
109 |
267 |
154 |
89 |
243 |
186,52 % |
24 |
Eiropadome un Padome |
54 |
54 |
94 |
7 |
101 |
87 |
6 |
93 |
172,12 % |
8 |
Komisija |
122 675 |
122 692 |
129 603 |
12 291 |
141 894 |
126 376 |
983 |
127 359 |
103,80 % |
14 534 |
Tiesa |
40 |
40 |
44 |
0 |
44 |
44 |
0 |
44 |
110,33 % |
0 |
Revīzijas palāta |
20 |
20 |
19 |
0 |
19 |
19 |
0 |
19 |
94,72 % |
0 |
Ekonomikas un sociālo lietu komiteja |
10 |
10 |
15 |
0 |
15 |
15 |
0 |
15 |
147,07 % |
0 |
Reģionu komiteja |
7 |
7 |
20 |
0 |
20 |
20 |
0 |
20 |
294,94 % |
0 |
Ombuds |
1 |
1 |
1 |
0 |
1 |
1 |
0 |
1 |
96,40 % |
0 |
Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs |
1 |
1 |
1 |
0 |
1 |
1 |
0 |
1 |
68,01 % |
0 |
Kopā |
122 937 |
122 956 |
129 955 |
12 407 |
142 362 |
126 717 |
1 078 |
127 795 |
103,94 % |
14 566 |
15. Saistību un maksājumu apropriāciju izpilde pa Iestādēm
Saistību apropriācijas
Miljonos EUR |
|||||||||||||||
Iestāde |
Apstiprinātās saistību apropriācijas |
Uzņemtās saistības |
Apropriāciju pārnešana uz 2011. gadu |
Apropriācijas, kas zaudē spēku |
|||||||||||
No attiecīgā gada apropriācijām |
No pārnestajām apropriācijām |
No piešķirtiem ieņēmumiem |
Kopā |
% |
No piešķirtiem ieņēmumiem |
Pārnests atbilstīgi lēmumam |
Kopā |
% |
no gada budžeta apropriācijām |
no pārnestajām apropriācijām |
Piešķirtie ieņēmumi (EBTA) |
Kopā |
% |
||
1 |
2 |
3 |
4 |
5=2 + 3 + 4 |
6=5/1 |
7 |
8 |
9=7 + 8 |
10=9/1 |
11 |
12 |
13 |
14=11 + 12 + 13 |
15=14/1 |
|
Eiropas Parlaments |
1 752 |
1 552 |
9 |
24 |
1 586 |
90,50 % |
101 |
9 |
111 |
6,31 % |
55 |
1 |
0 |
56 |
3,19 % |
Eiropadome un Padome |
703 |
593 |
0 |
41 |
634 |
90,08 % |
29 |
0 |
29 |
4,14 % |
41 |
0 |
0 |
41 |
5,79 % |
Komisija |
144 100 |
137 733 |
319 |
1 780 |
139 833 |
97,04 % |
3 395 |
250 |
3 645 |
2,53 % |
621 |
0 |
1 |
622 |
0,43 % |
Tiesa |
331 |
324 |
0 |
1 |
325 |
97,89 % |
1 |
0 |
1 |
0,44 % |
6 |
0 |
0 |
6 |
1,66 % |
Revīzijas palāta |
149 |
138 |
0 |
0 |
138 |
93,02 % |
0 |
0 |
0 |
0,26 % |
10 |
0 |
0 |
10 |
6,72 % |
Ekonomikas un sociālo lietu komiteja |
127 |
121 |
0 |
4 |
125 |
98,00 % |
0 |
0 |
0 |
0,14 % |
2 |
0 |
0 |
2 |
1,87 % |
Reģionu komiteja |
91 |
79 |
0 |
11 |
90 |
99,39 % |
0 |
0 |
0 |
0,02 % |
1 |
0 |
0 |
1 |
0,59 % |
Ombuds |
9 |
8 |
0 |
0 |
8 |
89,65 % |
0 |
0 |
0 |
|
1 |
0 |
0 |
1 |
10,35 % |
Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs |
7 |
6 |
0 |
0 |
6 |
82,73 % |
0 |
0 |
0 |
|
1 |
0 |
0 |
1 |
17,27 % |
Kopā |
147 270 |
140 554 |
328 |
1 861 |
142 744 |
96,93 % |
3 528 |
259 |
3 787 |
2,57 % |
738 |
1 |
1 |
740 |
0,50 % |
Maksājumu apropriācijas
Miljonos EUR |
||||||||||||||||
Iestāde |
Apstiprinātās maksājumu apropriācijas |
Veiktie maksājumi |
Apropriāciju pārnešana uz 2011. gadu |
Apropriācijas, kas zaudē spēku |
||||||||||||
No attiecīgā gada apropriācijām |
No pārnestajām apropriācijām |
No piešķirtiem ieņēmumiem |
Kopā |
% |
Automātiski pārnestās apropriācijas |
Pārnests atbilstīgi lēmumam |
No piešķirtiem ieņēmumiem |
Kopā |
% |
No attiecīgā gada apropriācijām |
No pārnestajām apropriācijām |
Piešķirtie ieņēmumi (EBTA) |
Kopā |
% |
||
1 |
2 |
3 |
4 |
5=2 + 3 + 4 |
6=5/1 |
7 |
8 |
9 |
10=7 + 8 + 9 |
11=10/1 |
12 |
13 |
14 |
15=12 + 13 + 14 |
16=15/1 |
|
Eiropas Parlaments |
1 938 |
1 321 |
165 |
20 |
1 507 |
77,74 % |
231 |
9 |
111 |
351 |
18,10 % |
55 |
25 |
0 |
81 |
4,16 % |
Eiropadome un Padome |
748 |
543 |
34 |
43 |
620 |
82,89 % |
50 |
0 |
31 |
81 |
10,76 % |
41 |
7 |
0 |
48 |
6,35 % |
Komisija |
127 031 |
116 982 |
732 |
1 661 |
119 374 |
93,97 % |
550 |
622 |
3 901 |
5 073 |
3,99 % |
1 855 |
718 |
11 |
2 584 |
2,03 % |
Tiesa |
350 |
307 |
15 |
1 |
323 |
92,40 % |
17 |
0 |
1 |
18 |
5,24 % |
6 |
3 |
0 |
8 |
2,36 % |
Revīzijas palāta |
210 |
122 |
60 |
0 |
182 |
86,90 % |
16 |
0 |
0 |
17 |
7,94 % |
10 |
1 |
0 |
11 |
5,15 % |
Ekonomikas un sociālo lietu komiteja |
134 |
112 |
5 |
4 |
121 |
90,36 % |
8 |
0 |
1 |
9 |
6,95 % |
2 |
1 |
0 |
4 |
2,68 % |
Reģionu komiteja |
97 |
73 |
5 |
12 |
89 |
92,03 % |
7 |
0 |
0 |
7 |
6,91 % |
1 |
0 |
0 |
1 |
1,06 % |
Ombuds |
10 |
8 |
1 |
0 |
8 |
84,26 % |
1 |
0 |
0 |
1 |
5,23 % |
1 |
0 |
0 |
1 |
10,50 % |
Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs |
8 |
4 |
1 |
0 |
5 |
61,11 % |
1 |
0 |
0 |
1 |
16,79 % |
1 |
1 |
0 |
2 |
22,10 % |
Kopā |
130 527 |
119 472 |
1 018 |
1 741 |
122 231 |
93,64 % |
881 |
631 |
4 045 |
5 557 |
4,26 % |
1 972 |
756 |
11 |
2 739 |
2,10 % |
16. Aģentūru ienākumi – budžeta prognozes, prasījumi un saņemtās summas
Miljonos EUR |
|||||
Aģentūra |
Prognozētie budžeta ienākumi |
Konstatētie prasījumi |
Saņemtās summas |
Nenokārtots |
Finansētā Komisijas politikas joma |
Eiropas Aviācijas drošības aģentūra |
137 |
109 |
106 |
4 |
06 |
Frontex |
93 |
84 |
84 |
0 |
18 |
Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs |
18 |
19 |
19 |
0 |
15 |
Eiropas Policijas akadēmija |
8 |
8 |
8 |
0 |
18 |
Eiropas Ķimikāliju aģentūra |
75 |
386 |
386 |
0 |
02 |
Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs |
58 |
48 |
49 |
0 |
17 |
Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs |
16 |
16 |
16 |
0 |
18 |
Eiropas Vides aģentūra |
51 |
46 |
46 |
0 |
07 |
Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūra |
11 |
10 |
10 |
0 |
11 |
Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde |
73 |
74 |
74 |
0 |
17 |
Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts |
6 |
6 |
6 |
0 |
04 |
Eiropas GNSS uzraudzības iestāde |
9 |
16 |
16 |
0 |
06 |
Kodolsintēze enerģijas vajadzībām |
242 |
273 |
236 |
37 |
08 |
Eurojust |
32 |
32 |
32 |
0 |
18 |
Eiropas Jūras drošības aģentūra |
51 |
45 |
45 |
0 |
06 |
Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs |
174 |
179 |
179 |
0 |
12 |
Eiropas Zāļu aģentūra |
208 |
221 |
209 |
12 |
02 |
Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra |
8 |
8 |
8 |
0 |
09 |
Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra |
20 |
22 |
22 |
0 |
18 |
Eiropas Dzelzceļa aģentūra |
24 |
24 |
24 |
0 |
06 |
Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra |
15 |
14 |
14 |
0 |
04 |
Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs |
56 |
59 |
51 |
8 |
31 |
Eiropas Izglītības fonds |
20 |
19 |
19 |
0 |
15 |
Kopienas Augu šķirņu birojs |
13 |
12 |
12 |
0 |
17 |
Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds |
21 |
21 |
21 |
0 |
04 |
Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra |
49 |
49 |
49 |
0 |
15 |
Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūra |
16 |
16 |
16 |
0 |
06 |
Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra |
29 |
29 |
29 |
0 |
08 |
Pētniecības izpildaģentūra |
34 |
36 |
34 |
3 |
08 |
Veselības aizsardzības programmas izpildaģentūra |
7 |
7 |
7 |
0 |
17 |
Eiropas Transporta tīkla izpildaģentūra |
10 |
10 |
10 |
0 |
06 |
Kopā |
1 677 |
1 993 |
1 929 |
64 |
|
Miljonos EUR |
||||
Ieņēmumu veids |
Prognozētie budžeta ienākumi |
Konstatētie prasījumi |
Saņemtās summas |
Nenokārtots |
Komisijas subsīdija |
1 061 |
1 040 |
1 037 |
3 |
Ienākumi no maksām |
443 |
765 |
751 |
14 |
Citi ieņēmumi |
173 |
188 |
141 |
47 |
Kopā |
1 677 |
1 993 |
1 929 |
64 |
17. Aģentūras: saistību un maksājumu apropriācijas pa aģentūrām
Miljonos EUR |
||||||
Aģentūra |
Saistību apropriācijas |
Maksājumu apropriācijas |
||||
Apropriācijas |
Uzņemtās saistības |
Pārnests uz 2010. gadu |
Apropriācijas |
Veiktie maksājumi |
Pārnests uz 2010. gadu |
|
Eiropas Aviācijas drošības aģentūra |
144 |
122 |
22 |
157 |
108 |
48 |
Frontex |
95 |
89 |
3 |
118 |
82 |
27 |
Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs |
21 |
19 |
2 |
21 |
17 |
3 |
Eiropas Policijas akadēmija |
12 |
10 |
2 |
13 |
8 |
3 |
Eiropas Ķimikāliju aģentūra |
75 |
71 |
0 |
96 |
77 |
12 |
Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs |
58 |
56 |
0 |
76 |
56 |
16 |
Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs |
16 |
16 |
0 |
17 |
15 |
1 |
Eiropas Vides aģentūra |
52 |
44 |
8 |
58 |
44 |
13 |
Eiropas Policijas birojs |
93 |
91 |
0 |
93 |
68 |
22 |
Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūra |
10 |
10 |
0 |
11 |
10 |
1 |
Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde |
76 |
74 |
0 |
84 |
71 |
11 |
Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts |
6 |
4 |
0 |
6 |
2 |
2 |
Eiropas GNSS uzraudzības iestāde |
74 |
67 |
7 |
63 |
45 |
18 |
Kodolsintēze enerģijas vajadzībām |
551 |
550 |
1 |
302 |
192 |
56 |
Eurojust |
34 |
31 |
3 |
38 |
28 |
9 |
Eiropas Jūras drošības aģentūra |
55 |
53 |
0 |
53 |
46 |
1 |
Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs |
366 |
158 |
0 |
396 |
150 |
35 |
Eiropas Zāļu aģentūra |
210 |
201 |
0 |
248 |
196 |
45 |
Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra |
8 |
8 |
0 |
10 |
8 |
2 |
Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra |
20 |
20 |
0 |
27 |
19 |
8 |
Eiropas Dzelzceļa aģentūra |
24 |
24 |
0 |
29 |
23 |
5 |
Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra |
16 |
15 |
0 |
20 |
15 |
4 |
Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs |
56 |
43 |
0 |
60 |
43 |
4 |
Eiropas Izglītības fonds |
19 |
19 |
0 |
21 |
20 |
1 |
Kopienas Augu šķirņu birojs |
13 |
12 |
0 |
14 |
11 |
0 |
Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds |
22 |
21 |
0 |
27 |
22 |
4 |
Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra |
49 |
49 |
0 |
55 |
48 |
6 |
Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūra |
16 |
15 |
0 |
17 |
15 |
2 |
Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra |
29 |
29 |
0 |
32 |
30 |
2 |
Pētniecības izpildaģentūra |
34 |
33 |
0 |
37 |
32 |
3 |
Veselības aizsardzības programmas izpildaģentūra |
7 |
7 |
0 |
8 |
7 |
1 |
Eiropas Transporta tīkla izpildaģentūra |
10 |
10 |
0 |
11 |
9 |
1 |
Kopā |
2 271 |
1 972 |
49 |
2 217 |
1 516 |
366 |
Miljonos EUR |
||||||
Izdevumu veids |
Saistību apropriācijas |
Maksājumu apropriācijas |
||||
Apropriācijas |
Uzņemtās saistības |
Pārnests uz 2010. gadu |
Apropriācijas |
Veiktie maksājumi |
Pārnests uz 2010. gadu |
|
Personāls |
673 |
656 |
3 |
688 |
649 |
19 |
Administratīvie izdevumi |
283 |
264 |
2 |
365 |
249 |
93 |
Darbības izdevumi |
1 314 |
1 052 |
44 |
1 165 |
618 |
254 |
Kopā |
2 271 |
1 972 |
49 |
2 217 |
1 516 |
366 |
18. Budžeta izpildes rezultāts, ieskaitot Aģentūras
Miljonos EUR |
||||
|
Eiropas Savienība |
Aģentūras |
Subsīdiju aģentūrām izslēgšana |
Kopā |
Finanšu gada ieņēmumi |
127 795 |
1 929 |
(1 037) |
128 687 |
Maksājumi par kārtējā gada apropriācijām |
(121 213) |
(1 320) |
1 037 |
(121 495) |
Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz N+1 gadu |
(2 797) |
(366) |
0 |
(3 164) |
To neizmantoto apropriāciju anulēšana, kas pārnestas no N-1 gada |
741 |
181 |
0 |
922 |
Valūtas kursa starpības attiecīgajā gadā |
22 |
0 |
0 |
22 |
Budžeta izpildes rezultāts |
4 549 |
424 |
0 |
4 972 |
Paskaidrojumi attiecībā uz konsolidētajiem pārskatiem par budžeta izpildi
1. BUDŽETA PRINCIPI, STRUKTŪRA UN APROPRIĀCIJAS
1.1. JURIDISKAIS PAMATS UN FINANŠU REGULA
Budžeta pārskatus kārto saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (OV L 248, 16.9.2002) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam, un Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību minētajai Finanšu regulai. Vispārējais budžets – ES finanšu politikas galvenais instruments – ir instruments, kurā ir paredzēti un apstiprināti ES ieņēmumi un izdevumi katram gadam.
Komisija katru gadu novērtē visus iestāžu gada ieņēmumus un izdevumus un izveido provizorisku budžeta projektu, ko nosūta budžeta lēmējinstitūcijai. Pamatojoties uz provizorisko budžeta projektu, Padome sagatavo budžeta projektu, ko abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes pēc tam apspriež. Parlamenta priekšsēdētājs paziņo par budžeta galīgu pieņemšanu, un tādējādi tas kļūst izpildāms. Par budžeta izpildi galvenokārt ir atbildīga Komisija.
1.2. BUDŽETA PRINCIPI
Eiropas Savienības vispārējo budžetu nosaka vairāki pamatprincipi:
— vienotības un budžeta precizitātes princips: visiem izdevumiem un ieņēmumiem ir jābūt ietvertiem vienotā budžeta dokumentā, iegrāmatotiem budžeta pozīcijā, un izdevumi nedrīkst pārsniegt apstiprinātās apropriācijas,
— universāluma princips: šis princips ietver divus noteikumus:
nepiešķiršanas noteikumu, kas nozīmē, ka budžeta ieņēmumus nedrīkst rezervēt īpašiem izdevumu posteņiem (kopējiem ieņēmumiem ir jāsedz kopējie izdevumi),
bruto budžeta noteikumu, kas nozīmē, ka ieņēmumus un izdevumus budžetā iegrāmato pilnā apmērā, neizdarot to starpā nekādas korekcijas,
— gada pārskata princips: apropriācijas ir apstiprinātas vienam gadam, tāpēc tās ir jāizlieto attiecīgajā gadā,
— līdzsvara princips: budžetā norādītajiem ieņēmumiem un izdevumiem ir jābūt līdzsvarā (paredzamajiem ieņēmumiem ir jābūt vienādiem ar maksājumu apropriācijām),
— specifikācijas princips: visas apropriācijas ir piešķirtas īpašam nolūkam un īpašam mērķim,
— norēķinu vienības princips: budžetu sagatavo un izpilda euro valūtā, un pārskatus sniedz euro valūtā,
— pareizas finanšu pārvaldības princips: budžeta apropriācijas izlieto saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu, t. i., ievērojot saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principus,
— pārredzamības princips: budžetu, budžeta grozījumus un galīgos pārskatus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
1.3. BUDŽETA STRUKTŪRA
Budžetu veido:
(a) |
vispārīgs ieņēmumu dokuments; |
(b) |
atsevišķas iedaļas ar ieņēmumu un izdevumu pārskatiem par katru iestādi: I iedaļa: Parlaments; II iedaļa: Padome; III iedaļa: Komisija; IV iedaļa: Tiesa; V iedaļa: Revīzijas palāta; VI iedaļa: Ekonomikas un sociālo lietu komiteja; VII iedaļa: Reģionu komiteja; VIII iedaļa: Ombuds; IX iedaļa: Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs. |
Katras iestādes ieņēmumu un izdevumu posteņus klasificē sadaļās, nodaļās, pantos un posteņos pēc to veida vai izmantojuma, kam tie piešķirti.
Daļa likvidējamās EOTK līdzekļu tika iekļauta likvidējamās EOTK darbības budžetā. Katru gadu minēto darbības budžetu pieņēma Komisija, apspriežoties ar Padomi un Eiropas Parlamentu. Pēdējo reizi budžetu sagatavoja laikposmam no 2002. gada 1. janvāra līdz 2002. gada 23. jūlijam. No 2002. gada 24. jūlija ieņēmumi un izdevumi, kas ir saistīti ar darbības budžetu, tiek iekļauti likvidējamās EOTK ieņēmumu un izdevumu pārskatā. Pārējās izpildāmās saistības ir norādītas bilancē saistību daļā.
1.4. BUDŽETA PĀRSKATU STRUKTŪRA
1.4.1. Vispārīgs pārskats
Administratīvās apropriācijas un darbības apropriācijas ir iekļautas tikai Komisijas budžetā. Pārējām iestādēm ir tikai administratīvās apropriācijas. Turklāt, budžetā izšķir divu veidu apropriācijas – nediferencētās apropriācijas un diferencētās apropriācijas.
Nediferencētās apropriācijas izmanto, lai finansētu darbības, kas ir paredzētas vienam gadam (atbilstīgi gada pārskata principam). Tās aptver visas Komisijas iedaļas budžeta administratīvās nodaļas un visas pārējās iedaļas, ELGF gada apropriācijas un noteiktas tehniskās apropriācijas (atmaksa, aizņēmumu un aizdevumu garantijas utt.). Nediferencēto apropriāciju gadījumā saistību apropriāciju summa ir vienāda ar maksājumu apropriāciju summu.
Diferencētās apropriācijas ieviesa, lai saskaņotu gada pārskata principu ar daudzgadu darbību pārvaldības vajadzībām. Tās ir paredzēts attiecināt uz daudzgadu darbībām, un tās ietver visas pārējās apropriācijas, kas iekļautas visās nodaļās, izņemot Komisijas iedaļas 1. nodaļu. Diferencētās apropriācijas iedala saistību apropriācijās un maksājumu apropriācijās:
— saistību apropriācijas: sedz to juridisko saistību kopējās izmaksas, kas uzņemtas kārtējā finanšu gadā par darbībām, kuru ilgums ir vairāki gadi. Tomēr budžeta saistības par darbībām, kuru ilgums pārsniedz vienu finanšu gadu, saskaņā ar Finanšu regulas 76. panta 3. punktu var sadalīt gada maksājumos pa vairākiem gadiem, ja tas paredzēts pamatdokumentā,
— maksājumu apropriācijas: attiecas uz izdevumiem, kas rodas, izpildot kārtējā finanšu gadā un/vai iepriekšējos finanšu gados uzņemtās saistības.
1.4.2. Apropriāciju izcelsme
Galvenais apropriāciju avots ir Savienības budžets kārtējam gadam. Tomēr citu veidu apropriācijas iegūst, īstenojot Finanšu regulas noteikumus. Tās iegūst no iepriekšējiem finanšu gadiem vai ārējiem avotiem:
— |
sākotnējās kārtējam gadam pieņemtās budžeta apropriācijas var papildināt ar pārvietojumiem starp pozīcijām atbilstīgi Finanšu regulas ((EK, Ruratom) Nr. 1605/2002, 2002. gada 25. jūnijs) 22.–24. panta noteikumiem un grozot budžetu (atbilstīgi Finanšu regulas 37. un 38. pantam), |
— |
kārtējo budžetu papildina arī no iepriekšējā gada pārnestās vai atkal pieejamās apropriācijas. Tās ir i) nediferencētas maksājumu apropriācijas, kuras automātiski var pārnest tikai par vienu finanšu gadu saskaņā ar Finanšu regulas 9. panta 4. punktu, ii) apropriācijas, kuras pārnes saskaņā ar iestāžu lēmumu vienā no šādiem diviem gadījumiem: ja ir pabeigti sagatavošanās posmi (Finanšu regulas 9. panta 2. punkta a) apakšpunkts) vai juridiskais pamats ir pieņemts ar novēlošanos (9. panta 2. punkta b) apakšpunkts). Pārnest var gan saistību, gan maksājumu apropriācijas (9. panta 3. punkts), un iii) apropriācijas, kas ir atkal pieejamas pēc saistību atcelšanas. Tās ir saistītas ar to saistību apropriāciju atkārtotu iegrāmatošanu, kas attiecas uz atceltajiem struktūrfondiem. Izņēmuma kārtā summas var atkārtoti iegrāmatot gadījumā, ja Komisija ir pieļāvusi kļūdu vai ja tās ir nepieciešamas programmas pabeigšanai (Finanšu regulas 157. pants). |
— |
Piešķirtie ieņēmumi, kurus veido i) atmaksājumi, ja summas ir piešķirtie ieņēmumi sākotnējo izdevumu budžeta pozīcijā, kuru var bez ierobežojumiem pārnest; EBTA apropriācijas: Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu ir paredzēts, ka dalībvalstīm noteiktām darbībām ir jāveic finanšu iemaksas ES budžetā. Attiecīgās budžeta pozīcijas un paredzētās summas ir publicētas ES budžeta III pielikumā. Attiecīgās pozīcijas papildina EBTA iemaksas. Apropriācijas, kas līdz gada beigām nav izlietotas, anulē, un EEZ valstis tās saņem atpakaļ, iii) ieņēmumi no trešām personām/citām valstīm, kuras ir noslēgušas līgumus ar Eiropas Savienību par finanšu iemaksām ES darbībām. Saņemtās summas uzskatāmas par tiem ieņēmumiem no trešām personām, ko piešķir attiecīgajām budžeta pozīcijām (bieži izpētes jomā), un tās var pārnest bez ierobežojumiem (Finanšu regulas 10. pants un 18. panta 1. punkta a) un d) apakšpunkts), iv) darbs trešo personu uzdevumā. Saistībā ar izpētes darbu ES izpētes centri var strādāt ārēju struktūru uzdevumā (Finanšu regulas 161. panta 2. punkts). Darbu trešo personu uzdevumā tāpat kā ieņēmumus no trešām personām piešķir īpašām budžeta pozīcijām un var pārnest bez ierobežojumiem (Finanšu regulas 10. pants un 18. panta 1. punkta d) apakšpunkts), un v) pēc avansa maksājumu atmaksāšanas atkal pieejamās apropriācijas. Tie ir saņēmēju atmaksātie ES līdzekļi, kurus bez ierobežojumiem var pārnest. Struktūrfondu jomā atjaunošanas pamatā ir Komisijas lēmums (Finanšu regulas 18. panta 2. punkts un tās īstenošanas kārtības 228. pants). |
1.4.3. Pieejamo apropriāciju sastāvdaļas
— galīgā budžeta apropriācijas= pieņemtās sākotnējā budžeta apropriācijas + budžeta grozījumu apropriācijas + pārvietojumi,
— papildu apropriācijas= piešķirtie ieņēmumi (skatīt iepriekš) + apropriācijas, kas ir pārnestas no iepriekšējā finanšu gada vai atkal pieejamas pēc saistību atcelšanas,
— kopā piešķirtās apropriācijas= galīgā budžeta apropriācijas + papildu apropriācijas,
— gada apropriācijas (budžeta rezultāta aprēķināšanai izmantotās)= galīgā budžeta apropriācijas + piešķirtie ieņēmumi.
1.5. BUDŽETA IZPILDE
Budžeta izpildi reglamentē Finanšu regula, kuras 48. panta 1. punktā noteikts, ka: „Komisija izpilda budžeta (…) saskaņā ar šo regulu, uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju robežās”. Minētās regulas 50. pantā ir noteikts, ka Komisija piešķir iestādēm vajadzīgās pilnvaras, lai tās varētu izpildīt budžeta iedaļas, kuras uz tām attiecas.
1.6. NENOKĀRTOTĀS SAISTĪBAS (RAL)
Pēc diferencētu apropriāciju ieviešanas izveidojās starpība starp uzņemtām saistībām un veiktiem maksājumiem. Minētā starpība, kas atbilst nenokārtotām saistībām, atspoguļo laikposmu starp brīdi, kad saistības tiek uzņemtas, un brīdi, kad tiek veikti attiecīgie maksājumi.
2. IZSKAIDROJUMS ATTIECĪBĀ UZ PĀRSKATIEM PAR BUDŽETA IZPILDI
2.1. GADA BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS (1. tabula)
2.1.1. Vispārīgas piezīmes
Pašu resursu summas, ko iegrāmato kontos, ir tās, ko gada laikā dalībvalstu valdības kreditē Komisijas vārdā atvērtajos kontos. Pārpalikuma gadījumā ieņēmumi attiecas arī uz budžeta izpildes rezultātu iepriekšējā finanšu gadā. Pārējie ieņēmumi, ko iegrāmato kontos, ir summa, kas faktiski saņemta gada laikā.
Lai aprēķinātu gada budžeta izpildes rezultātu, izdevumos ir iekļauti maksājumi, kas tiek veikti no gada maksājumu apropriācijām, kā arī visas attiecīgā gada apropriācijas, ko pārnes uz nākamo gadu. Maksājumi, kas veikti no gada maksājumu apropriācijām, ir maksājumi, ko grāmatvedis veic līdz finanšu gada 31. decembrim. Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda gadījumā maksājumi ir tie, ko dalībvalstis veikušas laikposmā no 2009. gada 16. oktobra līdz 2010. gada 15. oktobrim, ar nosacījumu, ka grāmatvedim par saistībām un apstiprinājumu ir paziņots līdz 2011. gada 31. janvārim. Saistībā ar ELGF izdevumiem pēc kontroles veikšanas dalībvalstīs var pieņemt atbilstības lēmumu.
Budžeta izpildes rezultāts ietver divus elementus: Eiropas Savienības rezultātu un EEZ ietilpstošo EBTA valstu līdzdalības rezultātu. Saskaņā ar 15. pantu Regulā Nr. 1150/2000 par pašu resursiem minētais rezultāts atspoguļo starpību starp:
— |
kopējiem ieņēmumiem, kas saņemti attiecīgajā gadā, |
— |
un kopējiem maksājumiem, kas veikti no attiecīgā gada apropriācijām, pieskaitot kopējo attiecīgā gada to apropriāciju summu, kas pārnestas uz nākamo gadu. |
Aprēķinā iegūtajam skaitlim pieskaita vai no tā atņem šādas vērtības:
— |
no iepriekšējiem gadiem pārnesto anulēto maksājumu apropriāciju neto atlikumu un visus maksājumus, kas euro kursa svārstību dēļ pārsniedz nediferencētās apropriācijas, kas pārnestas no iepriekšējā gada, |
— |
gada laikā iegrāmatoto maiņas kursa peļņas un zaudējumu atlikumu. |
Budžeta izpildes rezultāts tiek atdots dalībvalstīm nākamā gadā, samazinot summas, kas dalībvalstīm ir jāmaksā nākamajā finanšu gadā.
No iepriekšējā finanšu gada pārnestās apropriācijas attiecībā uz trešo personu iemaksām un darbu trešo personu uzdevumā, kuras atbilstoši definīcijai nekad netiek anulētas, ir iekļautas papildu apropriācijās attiecīgajam finanšu gadam. Ar to ir skaidrojama atšķirība starp pārnestajām apropriācijām no iepriekšējā gada 2010. gada budžeta izpildes pārskatos un tām, kas pārnestas uz nākamo gadu 2009. gada budžeta izpildes pārskatos. Maksājumu apropriācijas atkārtotai izmantošanai un apropriācijas, kas atkal pieejamas pēc avansa maksājumu atmaksas, netiek ņemtas vērā, aprēķinot gada rezultātu.
Pārnestās maksājumu apropriācijas ietver automātiskus pārnesumus un pārnesumus atbilstīgi lēmumam. Neizmantoto maksājumu apropriāciju anulēšana, kas pārnestas no iepriekšējā gada, ietver to apropriāciju anulējumus, kas pārnestas automātiski un atbilstīgi lēmumam. Tas ietver arī uz nākamo gadu pārnesto piešķirto ieņēmumu apropriāciju samazinājumu salīdzinājumā ar 2009. gadu.
2.1.2. Budžeta izpildes rezultāta saskaņojums ar saimniecisko rezultātu
Gada saimniecisko rezultātu aprēķina, pamatojoties uz uzkrāšanas principu grāmatvedībā. Tomēr budžeta izpildes rezultāts ir balstīts uz mainītiem naudas līdzekļu uzskaites noteikumiem saskaņā ar Finanšu regulu. Tā kā budžeta izpildes rezultāts un saimnieciskais rezultāts izriet no vieniem un tiem pašiem pamatā esošiem darījumiem, kontrole ir lietderīga, lai nodrošinātu to saskaņošanas iespējamību. Šī saskaņošana ir parādīta turpmāk tabulā, izceļot būtiskākās saskaņotās summas, kas sadalītas starp ieņēmumu un izdevumu posteņiem.
Saskaņošana: saimnieciskais rezultāts — budžeta izpilde
Miljonos EUR |
||
|
2010. |
2009. (pārveidots) |
GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS |
17 232 |
6 887 |
Ieņēmumi |
||
Kārtējā gadā konstatētie, bet vēl neiekasētie prasījumi |
(3 132) |
(2 806) |
Iepriekšējos gados konstatētie un kārtējā gadā iekasētie prasījumi |
1 346 |
2 563 |
Uzkrātie ieņēmumi (neto) |
(371) |
436 |
Izdevumi |
||
Uzkrātie izdevumi (neto) |
(7 426) |
2 951 |
Kārtējā gadā samaksātie iepriekšējā gada izdevumi |
(386) |
(432) |
Priekšfinansējuma neto ietekme |
(678) |
(9 458) |
Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz nākamo gadu |
(2 798) |
(1 759) |
Maksājumi, kas veikti no neizlietoto maksājumu apropriāciju pārnesumiem un anulējuma |
1 760 |
4 573 |
Uzkrājumu izmaiņas |
(323) |
(329) |
Citi |
(257) |
(153) |
Saimnieciskais rezultāts aģentūrām + EOTK |
(418) |
(209) |
GADA BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS* |
4 549 |
2 264 |
Saskaņotie posteņi – ieņēmumi
Faktiskie finanšu gada budžeta ieņēmumi atbilst ieņēmumiem, kas ir iekasēti par prasījumiem, kuri konstatēti attiecīgā gada laikā, un summām, kas iekasētas par iepriekšējos gados konstatētajiem prasījumiem. Tāpēc kārtējā gadā konstatētos, bet vēl neiekasētos prasījumus saskaņošanas nolūkā atskaita no saimnieciskā rezultāta, jo tie nav daļa no budžeta ieņēmumiem. Turpretim iepriekšējos gados konstatētie un kārtējā gadā iekasētie prasījumi jāpievieno saimnieciskajam rezultātam saskaņošanas nolūkā.
Neto uzkrātos ieņēmumus galvenokārt veido uzkrātie ieņēmumi par lauksaimniecības nodevām, pašu resursi, procenti un dividendes. Ņem vērā tikai neto ietekmi, t. i., kārtējā gada uzkrātos ieņēmumus, no kuriem atskaitīti iepriekšējā gada uzkrātie ieņēmumi.
Saskaņotie posteņi – izdevumi
Neto uzkrātos izdevumus galvenokārt veido uzkrātie izdevumi gada beigu periodizācijas mērķiem, t. i., attiecināmie izdevumi, kuri radušies ES līdzekļu saņēmējiem, bet par kuriem vēl nav paziņots Komisijai.
Kamēr uzkrātie izdevumi netiek uzskatīti par budžeta izdevumiem, kārtējā gadā saistībā ar iepriekšējos gados reģistrētajiem rēķiniem veiktie maksājumi ir daļa no kārtējā gada budžeta izdevumiem.
Priekšfinansējuma neto ietekme ir šādu vienību kombinācija: 1) jaunā priekšfinansējuma summas, kas samaksātas kārtējā gadā un atzītas par attiecīgā gada budžeta izdevumiem; un 2) priekšfinansējuma ieskaits, kas ir samaksāts kārtējā gadā vai iepriekšējos gados, apstiprinot attiecināmās izmaksas. Pēdējais parāda izdevumus uzkrāto izdevumu izteiksmē, bet ne budžeta pārskatos, jo sākotnējā priekšfinansējuma maksājums jau tika uzskatīts par budžeta izdevumiem tā samaksas brīdī.
Papildus maksājumiem, kas veikti par attiecīgā gada apropriācijām, tā gada apropriācijas, kuras pārnestas uz nākamo gadu, ir jāņem vērā, aprēķinot arī attiecīgā gada budžeta izpildes rezultātu (saskaņā ar 15. pantu Regulā (EK, Euratom) Nr. 1150/2000). Tie paši noteikumi attiecas arī uz budžeta maksājumiem, kas veikti kārtējā gadā no neizlietoto maksājumu apropriāciju pārnesumiem un anulējuma.
Uzkrājumu izmaiņas ir saistītas ar gada beigu aprēķiniem, kas veikti uzkrāto izdevumu kontos (galvenokārt pabalsti darbiniekiem), kuri neietekmē budžeta pārskatus. Pie citām saskaņotajām summām pieder dažādas vienības, piemēram, pamatlīdzekļu nolietojums, pamatlīdzekļu iegāde, kapitāla nomas maksājumi un finansiālā līdzdalība, kurām ir atšķirīgas budžeta un uzkrāšanas grāmatvedības procedūras.
Visbeidzot, aģentūru un EOTK saimnieciskais rezultāts, kas iekļauts konsolidētajā saimnieciskajā rezultātā, ir jāizslēdz, jo to budžeta izpilde nepieder pie konsolidētā budžeta izpildes rezultāta.
2.2. BUDŽETA UN FAKTISKO SUMMU SALĪDZINĀJUMS (2. tabula)
Maksājumu apropriāciju summa sākotnēji pieņemtajā budžetā, kuru Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs parakstīja 2009. gada 17. decembrī, tika noteikta 122 937 miljonu euro apmērā, un to finansēs no pašu resursiem 121 507 miljonu euro apmērā. Budžeta gadā ieņēmumu un izdevumu aprēķini sākotnējā budžetā parasti ir pakļauti korekcijām, un šādas izmaiņas tiek uzrādītas budžeta grozījumos. Korekcijas NKI pašu resursu maksājumos nodrošina precīzu atbilstību starp budžeta ieņēmumiem un budžeta izdevumiem. Saskaņā ar līdzsvara principu budžeta ieņēmumiem un izdevumiem (maksājumu apropriācijām) ir jābūt līdzsvarotiem.
Ieņēmumi:
2010. gadā tika pieņemti astoņi budžeta grozījumi. Ņemot tos vērā, 2010. gada budžeta galīgo ieņēmumu kopsumma sasniedza 122 956 miljonus euro. To finansēja no pašu resursiem par kopējo summu 119 270 miljoni euro (respektīvi, par 2 237 miljoniem euro mazāk, nekā sākotnēji prognozēts) un atlikušo daļu – no citiem ieņēmumiem. Samazinātās vajadzības pēc pašu resursiem galvenokārt bija skaidrojamas ar 2 254 miljonu euro iekļaušanu no iepriekšējā gada pārpalikuma.
Runājot par pašu resursiem, jāatzīmē, ka pašu resursu iekasēšana gandrīz pilnībā atbilda prognozētajām summām, jo budžeta aprēķinus grozīja vienlaicīgi ar budžeta grozījuma Nr. 4/2010 pieņemšanu (tos palielināja patr 1 516 miljoniem). Šis labojums bija balstīts uz jaunajām makroekonomikas prognozēm par 2010. gada pavasari, kuras bija optimistiskākas par iepriekšējām.
Turklāt galīgie dalībvalstu PVN un NKI maksājumi tuvu atbilst galīgajam budžeta aprēķinam. Starpību starp prognozētajām summām un faktiski samaksātajām summām var izskaidrot ar atšķirībām budžeta mērķiem izmantotajos euro kursos un kursos, kas bija spēkā tad, kad EMS neietilpstošās dalībvalstis faktiski veica savus maksājumus.
Izdevumi:
2010. gads ir pašreizējā plānošanas perioda ceturtais gads, kura programmās ir sasniegts normāls darba ritms un kurā ir uzsākta iepriekšējā perioda programmu galīgā slēgšana. Nenokārtotās saistības, kas uzņemtas pirms 2007. gada, gada beigās veidota aptuveni 10 % no visām RAL.
Attiecībā uz saistībām sākotnējais budžets un līdz ar to arī noteiktie politiskie mērķi tika faktiski izpildīti atbilstoši plānotajam. Izpildes līmenis, atskaitot Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda neizmantoto rezervi 415 miljonu euro apmērā un 28 miljonus euro neizmantoto provizorisko apropriāciju (summas, kas novietotas rezervēs, līdz tiek izpildīti konkrēti nosacījumi, un kuras ir palikušas rezervēs budžeta gada beigās), sasniedza 99,4 %. Gada laikā bija šādi pielāgojumi – 80 miljoni Eiropas Solidaritātes fondam kā izdevumi, kas ir neparedzami pēc to rakstura, 10 miljoni euro administratīvie izdevumi Eiropas Ārējās darbības dienesta izveidei un 10 miljoni euro, kas Eiropas Parlamentam bija vajadzīgi pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā. No kopējās izpildes 140 554 miljoni euro neizmantoti palika 554 miljoni euro. Pēc 259 miljonu euro pārnešanas uz 2011. gadu, no kuriem lielāko daļu summas – 147 miljonus euro – izmantos enerģētikas jomas projektiem ekonomikas atveseļošanas atbalstam, summa 295 miljonu euro apmērā tika anulēta.
Maksājumu izpildes rādītājs, izņemot neizmantoto Ārkārtas atbalsta rezervi (193 miljoni euro) un provizoriskās apropriācijas (48 miljoni euro), bija 97,4 % no budžeta, gada laikā apropriāciju kopsumma tika grozīta tikai dēļ iepriekš minētajiem administratīvajiem izdevumiem.
Pretstatā iepriekšējiem gadiem gada beigās netika veikts maksājumu apropriāciju samazinājums, izdarot budžeta grozījumus. Galvenais pielāgojums tika veikts kā vispārējs pārvietojums, ar kuru tika papildināti reģionālās politikas līdzekļi par 1 125 miljoniem euro, samazinot apropriācijas lauku attīstībai. Izmantojot iekšējus pārvietojumus, Komisija papildināja Kohēzijas fondu par aptuveni 600 miljoniem euro. Neizmantoto ierosināto apropriāciju summa, izņemot rezerves, bija 3 243 miljoni euro, un pēc 1 513 miljonu euro pārnešanas, apropriācijas par kopējo summu 1 730 miljoni euro no dažādām daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām zaudēja spēku.
Sīki izstrādāta analīze par budžeta korekcijām, to attiecīgo kontekstu, to pamatojumu un to ietekmi ir sniegta Komisijas 2010. gada ziņojuma par budžeta un finanšu pārvaldību A daļā – pārskats budžeta līmenī, un B daļā par katru daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategoriju.
2.3. IEŅĒMUMI (3. tabula)
Eiropas Savienības vispārējā budžeta ieņēmumus var iedalīt divās pamatkategorijās: pašu resursi un citi ieņēmumi. Tas ir noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību 311. pantā: “Neskarot citus ieņēmumus, budžetu pilnībā finansē no pašas resursiem.” Lielāko daļu budžeta izdevumu finansē no pašu resursiem. Citi ieņēmumi ir tikai neliela kopējā finansējuma daļa.
Pašu resursi tiek iedalīti trijās kategorijās – tradicionālie pašu resursi, PVN resursi un NKI resursi. Savukārt tradicionālie pašu resursi ietver cukura nodevas un muitas nodokļus. Arī korekcijas mehānisms Apvienotās Karalistes labā, kā arī Nīderlandes un Zviedrijas gada NKI iemaksas bruto samazinājums ir pašu resursu sistēmas daļa.
2.3.1. Tradicionālie pašu resursi
Tradicionālie pašu resursi: visas konstatētās tradicionālo pašu resursu summas ir jāiegrāmato vienā no kompetento iestāžu grāmatvedības kontiem.
— |
Parastajā kontā, kas noteikts Regulas Nr. 1150/2000 6. panta 3. punkta a) apakšpunktā: visas atgūtās vai garantētās summas. |
— |
Atsevišķā kontā, kas noteikts Regulas Nr. 1150/2000 6. panta 3. punkta b) apakšpunktā: visas summas, kuras vēl nav atgūtas un/vai nav garantētas; šajā kontā var iegrāmatot arī tās summas, kas ir garantētas, bet apstrīdētas. |
Attiecībā uz atsevišķo kontu dalībvalstis nosūta Komisijai ceturkšņa pārskatu, kurā iekļauj:
— |
iepriekšējā ceturksnī atgūstamo atlikumu, |
— |
konkrētajā ceturksnī konstatētos prasījumus, |
— |
konkrētajā ceturksnī izdarītos pamata labojumus (korekcijas/anulēšanas), |
— |
norakstītās summas (kas saskaņā ar Regulas 1150/2000 17. panta 2. punktu nav iespējams darīt pieejamas), |
— |
konkrētajā ceturksnī atgūtās summas, |
— |
attiecīgā ceturkšņa beigās atgūstamo atlikumu. |
Tradicionālie pašu resursi jāiegrāmato Komisijas kontā valsts kasē vai dalībvalsts izraudzītā struktūrā vēlākais pirmajā darbadienā pēc 19. datuma otrajā mēnesī pēc mēneša, kurā prasījums konstatēts (vai atgūts atsevišķa konta gadījumā). Dalībvalstis patur 25 % no tradicionālajiem pašu resursiem kā iekasēšanas izmaksas. Iespējamos pašu resursu prasījumus koriģē, pamatojoties uz to atgūšanas iespējamību.
2.3.2. PVN resursi un NKI resursi
PVN pašu resursi rodas, visām dalībvalstīm piemērojot vienotu likmi saskaņotajai PVN bāzei, kuru nosaka saskaņā ar 2007. gada ORD lēmuma 2. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Vienotā likme ir 0,30 %, izņemot 2007.–2013. gada periodu, kurā pieprasītā likme Austrijai ir 0,225 %, Vācijai – 0,15 %, Nīderlandei un Zviedrijai – 0,10 %. Visām dalībvalstīm PVN bāze nepārsniedz 50 % no NKI.
PVN pašu resursi rodas, visām dalībvalstīm piemērojot vienotu likmi saskaņotajai PVN bāzei, kuru nosaka saskaņā ar Padomes 2000. gada 29. septembra Lēmuma 2. panta 1. punkta c) apakšpunktu. Visām dalībvalstīm PVN bāze nepārsniedz 50 % no NKI.
NKI resursi ir mainīgi resursi, kas ir paredzēti to ieņēmumu nodrošināšanai jebkurā noteiktā gadā, kas nepieciešami, lai segtu izdevumus, kuri pārsniedz iekasēto summu no tradicionālajiem pašu resursiem, PVN resursiem un dažādiem ieņēmumiem. Ieņēmumi rodas, piemērojot vienotu likmi visu dalībvalstu kopējam NKI.
PVN un NKI resursus nosaka, pamatojoties uz PVN un NKI bāzes prognozēm, ko izstrādā provizoriskā budžeta projekta sagatavošanas laikā. Minētās prognozes pēc tam pārskata; rādītājus atjaunina attiecīgajā budžeta gadā, izmantojot budžeta grozījumus.
Pēc attiecīgā budžeta gada faktiskie PVN un NKI bāzes rādītāji ir pieejami gadu. Komisija aprēķina starpības starp summām, kas dalībvalstīm ir jāmaksā, ņemot vērā faktiskās bāzes, un summām, kas ir faktiski samaksātas, pamatojoties uz (pārskatītajām) prognozēm. Komisija pieprasa dalībvalstīm iesniegt šos pozitīvos vai negatīvos PVN un NKI atlikumus līdz pirmajai decembra darbadienai gadā pēc attiecīgā budžeta gada. Faktiskajās PVN un NKI bāzēs joprojām var veikt korekcijas turpmākajos četros gados, ja vien netiek sniegta atruna. Iepriekš aprēķinātos atlikumus koriģē, un starpību pieprasa vienlaicīgi ar iepriekšējā budžeta gada PVN un NKI atlikumu.
Pārbaudot PVN pārskatus un NKI datus, Komisija var dalībvalstīm paziņot atrunas par konkrētiem punktiem, kuriem var būt sekas attiecībā uz to pašu resursu iemaksām. Šie punkti, piemēram, var rasties saistībā ar pieņemamu datu trūkumu vai saistībā ar vajadzību izstrādāt atbilstošu metodiku. Šīs atrunas ir uzskatāmas par potenciāliem prasījumiem dalībvalstīm par precīzi nenosakāmām summām, jo to finansiālo ietekmi nevar precīzi noteikt. Ja ir iespējams noteikt precīzu summu, attiecīgi PVN un NKI resursi tiek pieprasīti vai nu saistībā ar PVN un NKI atlikumiem, vai saistībā ar atsevišķiem līdzekļu pieprasījumiem.
2.3.3. Apvienotās Karalistes korekcija
Šis mehānisms samazina Apvienotās Karalistes pašu resursu maksājumus proporcionāli tā sauktajai “budžeta nelīdzsvarotībai” un attiecīgi palielina pārējo dalībvalstu pašu resursu maksājumus. Budžeta nelīdzsvarotības korekcijas mehānismu Apvienotajai Karalistei Eiropadome ieviesa Fontenblo sanāksmē (1984. gada jūnijā) ar tajā pieņemto 1985. gada 7. maija lēmumu par pašu resursiem. Mehānisma mērķis bija samazināt Apvienotās Karalistes budžeta nelīdzsvarotību, samazinot Apvienotās Karalistes maksājumus ES. Arī Vācijai, Austrijai, Zviedrijai un Nīderlandei ir noteikti mazāki finansējumi ar korekcijas palīdzību (kas nav lielāka par vienu ceturto daļu no šo valstu parastās daļas).
2.4. IZDEVUMI (4.–13. tabula)
2.4.1. Finanšu shēma 2007.–2013 gadam
Miljonos EUR |
|||||||||
|
2007. |
2008. |
2009. |
2010. |
2011. |
2012. |
2013. |
||
|
53 979 |
57 653 |
61 696 |
63 555 |
63 974 |
66 964 |
69 957 |
||
|
55 143 |
59 193 |
56 333 |
59 955 |
60 338 |
60 810 |
61 289 |
||
|
1 273 |
1 362 |
1 518 |
1 693 |
1 889 |
2 105 |
2 376 |
||
|
6 578 |
7 002 |
7 440 |
7 893 |
8 430 |
8 997 |
9 595 |
||
|
7 039 |
7 380 |
7 525 |
7 882 |
8 334 |
8 670 |
9 095 |
||
|
445 |
207 |
210 |
0 |
0 |
0 |
0 |
||
Saistību apropriācijas: |
124 457 |
132 797 |
134 722 |
140 978 |
142 965 |
147 546 |
152 312 |
||
Maksājumu apropriācijas kopā |
122 190 |
129 681 |
120 445 |
134 289 |
134 280 |
141 360 |
143 331 |
Šajā iedaļā ir aprakstītas svarīgākās ES izdevumu kategorijas, kas sadalītas pa 2007.–2013. gada finanšu shēmas izdevumu kategorijām. 2010. finanšu gads bija ceturtais, kas tika iekļauts 2007.–2013. gada finanšu shēmā. Kopējā maksimālā robeža saistību apropriācijām 2010. gadā ir 140 978 miljoni euro, kas ir līdzvērtīgi 1,18 % no NKI. Attiecīgi maksimālā robeža maksājumu apropriācijām ir 134 289 miljoni euro, t. i., 1,12 % no NKI. Iepriekšējā tabulā ir parādīta 2013. gadam paredzētā finanšu shēma pašreizējās cenās.
Izdevumu 1. kategorija – ilgtspējīga izaugsme
Šī izdevumu kategorija ir sadalīta divās atsevišķās, bet savstarpēji saistītās daļās.
— |
1a. Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai, tostarp izdevumi par izpēti un inovāciju, izglītību un mācībām, Eiropas tīkliem, sociālo politiku, iekšējo tirgu un saistītām politikas jomām. |
— |
1b. Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai, kas paredzēta, lai sekmētu vismazāk attīstīto dalībvalstu un reģionu konverģenci, papildinātu ES ilgtspējīgas attīstības stratēģiju ārpus mazāk turīgajiem reģioniem un atbalstītu reģionu sadarbību. |
Izdevumu 2. kategorija – dabas resursu saglabāšana un pārvaldība
Izdevumu 2. kategorija ietver kopējo lauksaimniecības un zivsaimniecības politiku, lauku attīstību un vides aizsardzības pasākumus, jo īpaši Natura 2000. Kopējai lauksaimniecības politikai rezervētā summa atspoguļo vienošanos, kas tika panākta Eiropadomes sanāksmē Briselē 2002. gada oktobrī.
Izdevumu 3. kategorija – pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums
Jaunā izdevumu 3. kategorija (Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums) atspoguļo to konkrēto jomu augošo nozīmi, kurās ES ir noteikti jauni uzdevumi – tieslietas un iekšlietas, robežu aizsardzība, imigrācijas un patvēruma politika, sabiedrības veselība un patērētāju aizsardzība, kultūra, jaunatne, informācija un dialogs ar pilsoņiem. Tā ir sadalīta divās daļās:
— |
3a. Brīvība, drošība un tiesiskums |
— |
3b. Pilsoniskums. |
Izdevumu 4. kategorija – ES – globālo procesu dalībniece
Izdevumu 4. kategorija attiecas uz visām ārējām darbībām, tostarp pirmspievienošanās instrumentiem. Kaut arī Komisija bija piedāvājusi finanšu shēmā integrēt Eiropas Attīstības fondu (EAF), Eiropadome un Eiropas Parlaments vienojās to atstāt nepievienotu.
Izdevumu 5. kategorija – administrācija
Šī izdevumu kategorija attiecas uz visu iestāžu administratīvajiem izdevumiem, pensijām un Eiropas skolām. Iestādēs, izņemot Komisiju, šīs izmaksas veido visus izdevumus, bet aģentūrām un citām struktūrām ir gan administratīvi, gan darbības izdevumi.
Izdevumu 6. kategorija – kompensācijas
Saskaņā ar politisku vienošanos par to, ka jaunās dalībvalstis nekļūst par budžeta neto maksātajām savas līdzdalības sākumposmā, šajā izdevumu kategorijā bija paredzēta kompensācija. Šī summa tām bija pieejama pārvietojumu veidā, lai līdzsvarotu to budžeta ieņēmumus un iemaksas.
2.4.2. Politikas jomas
Atbilstīgi uz darbību vērstai vadībai (ABM) Komisija savā plānošanas un vadības procesā īsteno budžeta līdzekļu sadali pa darbības jomām (ABB). Budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām ietver budžeta struktūru, kurā budžeta sadaļas atbilst politikas jomām un budžeta nodaļas – darbībām.
ABB mērķis ir nodrošināt skaidru pamatu Komisijas politikas mērķu pārvēršanai rīcībā, izmantojot likumdošanas, finanšu vai citus publiskas politikas līdzekļus. Strukturējot Komisijas darbu pēc tās darbībām, ir skaidri redzami Komisijas pasākumi, un vienlaikus tiek izveidots kopējs prioritāšu noteikšanas mehānisms. Budžeta procedūras laikā prioritātēm tiek piešķirti resursi, izmantojot darbības kā pamatelementus budžeta plānošanas nolūkā. Izveidojot šādu saikni starp darbībām un tām piešķirtajiem resursiem, ABB mērķis ir paaugstināt Komisijā resursu izlietošanas efektivitāti un lietderīgumu.
Politikas jomu var definēt kā to darbību homogēnu grupēšanu, kas veido Komisijas darba daļas, kuras atbilst lēmumu pieņemšanas procesam. Katra politikas joma parasti atbilst ģenerāldirektorātam un ietver vidēji sešas vai septiņas atsevišķas darbības. Politikas jomas pārsvarā ir vērstas uz darbību, jo to pamatdarbību mērķi ir priekšrocības trešo personu saņēmējiem to attiecīgajās darbības jomās. Darbības budžets ir sagatavots ar vajadzīgajiem administratīviem izdevumiem katrai politikas jomai.
2.5. IESTĀDES UN AĢENTŪRAS (14.–18. tabula)
Konsolidētie pārskati par Eiropas Savienības vispārējā budžeta izpildi tāpat kā iepriekšējos gados ietver visu iestāžu budžeta izpildi, jo ES budžetā ir paredzēts atsevišķs budžets katrai iestādei. Aģentūrām nav paredzēti atsevišķi budžeti ES budžetā, un tās daļēji finansē no Komisijas budžeta subsīdijām.
Lai nodrošinātu visus attiecīgos budžeta datus par aģentūrām, konsolidēto gada pārskatu budžeta daļā ir ietverti atsevišķi ziņojumi par konsolidēto tradicionālo aģentūru individuālo budžetu izpildi.
(1) Eiropas Parlaments 2010. gada 15. decembrī pieņēma budžetu, kurā paredzēti maksājumi ES īstermiņa saistību segšanai no pašu resursiem, ko 2011. gadā iekasēs vai pieprasīs no dalībvalstīm. Saskaņā ar Civildienesta noteikumu (Padomes 1968. gada 29. februāra Regula Nr. 259/68, ar grozījumiem) 83. pantu dalībvalstis kopīgi garantē saistības attiecībā uz pensijām.
(2) skaitļi, ko dalībvalstis paziņojušas 2011. gada 31. martā, izmantojot SFC 2007.
(3) par 10 programmām ziņojumi nav nosūtīti un tie ir pieprasīti no atbildīgajām iestādēm.
(4) Ar piemērotu korekcijas koeficientu (“kk”).
(5) Maksā pirmos trīs gadus pēc aizbraukšanas.
(6) Konsolidēts pirmo reizi 2010. gadā.
(7) Jāatzīmē, ka, ņemot vērā skaitļu noapaļošanu miljonos euro, daži finanšu dati šajās budžeta tabulās var nesakrist.
(8) No šīs summas EBTA kopsumma 2010. gadā ir 9 miljoni euro, 2009. gadā — 11 miljoni euro.
(9) Ieskaitot pārnestās apropriācijas un piešķirtos ieņēmumus.
(10) Ieskaitot pārnestās apropriācijas un piešķirtos ieņēmumus.