EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52011SC1406
COMMISSION STAFF WORKING PAPER Summary of the Impact Assessment
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS Ietekmes novērtējuma kopsavilkums
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS Ietekmes novērtējuma kopsavilkums
/* SEC/2011/1406 galīgā redakcija */
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS Ietekmes novērtējuma kopsavilkums /* SEC/2011/1406 galīgā redakcija */
1.
Problēmas
definīcija
Saistībā ar bažām, ko rada pieaugošie globālo
klimata pārmaiņu draudi aizvien lielākās siltumnīcefekta
gāzu (SEG) koncentrācijas atmosfērā dēļ, ES ir
īstenojusi un plāno virkni klimata pārmaiņu
mazināšanas rīcībpolitiku un darbību. Uzticamas
monitoringa, novērtēšanas, ziņošanas un verifikācijas
sistēmas izveide ir svarīgs šā procesa elements, jo
tādējādi cita starpā ES var efektīvāk
izstrādāt un īstenot turpmākās
rīcībpolitikas un parādīt, ka tā pilda savas
saistības. Lēmums 280/2004/EK[1]
(Lēmums par „Monitoringa mehānismu”) par monitoringa mehānismu
attiecībā uz siltumnīcefektu izraisošo gāzu emisiju un par
Kioto protokola īstenošanu Kopienā un lēmums, ar ko paredz
tā īstenošanas noteikumus (Lēmums 2005/166/EK)[2], ir galvenie monitoringa, ziņošanas un
verifikācijas instrumenti attiecībā uz SEG emisijām. Tajos
precizēta informācija attiecībā uz ziņošanu par
antropogēnajām SEG emisijām no avotiem un to piesaisti, kā arī
attiecībā uz informācijas sniegšanu par valstu programmām,
ar ko paredz samazināt emisijas, par siltumnīcefekta gāzu
emisiju prognozēm un par rīcībpolitikām un pasākumiem
saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas
Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC).
Sešu gadu pieredze, īstenojot Lēmumu 280/2004 un tā
īstenošanas noteikumus (Lēmums 2005/166), kā arī
papildu pieredze, kas gūta starptautiskās sarunās un līdz
ar dažādu UNFCCC prasību īstenošanu, ir
parādījusi, ka ir daudzas jomas, kurās iespējams veikt
ievērojamus uzlabojumus. Turklāt, tā kā ir vajadzīgs
paplašināt mūsu klimata pārmaiņu mazināšanas
darbības un izpildīt mūsu jaunās vai gaidāmās
starptautiskās un iekšzemes saistības, tostarp stratēģiju
„Eiropa 2020”, jāievieš plašāka monitoringa un ziņošanas
sistēma. Konkrēti, problēmas, ko paredzēts risināt ar Monitoringa
mehānisma lēmuma pārskatīšanu, ir šādas: §
pašreizējā monitoringa un ziņošanas
sistēma neatbilst to jauno prasību īstenošanai, kas izriet no
jaunajiem tiesību aktiem; ar klimata pārmaiņu un enerģētikas tiesību
aktu kopumu, par ko vienojās Padome un Eiropas Parlaments un ko Eiropas
Parlaments pieņēma 2008. gada 17. decembrī, tika
ieviestas jaunas prasības dalībvalstīm attiecībā uz
monitoringu un ziņošanu, kas jāiekļauj Lēmuma
280/2004/EK pārskatā, lai tās stātos spēkā;
nav pieejami atbilstoši dati ES līmenī, kas
atbalstītu turpmākās politikas izstrādi un
īstenošanu;
vairākās jomās/nozarēs, kurām ir svarīga
nozīme SEG emisiju samazināšanā un darbību veikšanā ES
līmenī, pašlaik nav savākts pietiekami daudz datu vai pietiekami
precīzu datu, kas nodrošinātu un atbalstītu efektīvas
politikas izstrādi un īstenošanu. Minētās jomas ir
šādas: a) jūras transports, b) aviācija, c) zemes izmantošana,
zemes izmantošanas izmaiņas un mežsaimniecība (LULUCF) un c)
pielāgošanās;
pašreizējā monitoringa un ziņošanas sistēmā
nav ņemta vērā jaunākā attīstība
starpvalstu līmenī saskaņā ar UNFCCC, un
tā nav piemērota, lai nodrošinātu jauno starptautisko
saistību ievērošanu;
ES starptautiski apņēmās nodrošināt ievērojamu
tūlītēju un ilgtermiņa finansējumu klimata
pārmaiņu jomā un tehnoloģisku atbalstu
jaunattīstības valstīm. Pārredzamība un vispusīgs
iztirzājums attiecībā uz sniegtās palīdzības
veidu un apjomu ir būtiski priekšnoteikumi, lai nodrošinātu ES
redzamību, efektīvu saistību izpildi un uzticamību
mūsu starptautisko partneru acīs. Iepriekšminēto problēmu
dēļ citas valstis bieži ir izteikušas nopietnu kritiku, ka ES un
tās dalībvalstis nepilda savas saistības, un šīs
problēmas ir jāatrisina;
vajadzīgi papildu dati un informācija, lai
uzraudzītu progresu emisiju ierobežošanas mērķa
īstenošanā, jo īpaši saistībā ar
stratēģiju „Eiropa 2020”;
stratēģijā „Eiropa 2020” — jaunajā
integrētajā ekonomikas politikas stratēģijā izaugsmei
un nodarbinātībai — Eiropas un valstu emisiju ierobežošanas
mērķi ir ietverti kā pamatmērķi;
ir novērots, ka informācijai, kas pašlaik tiek
ziņota saskaņā ar Monitoringa mehānisma lēmumu,
trūkst pārredzamības, savlaicīguma,
saskaņotības, pilnīguma un salīdzināmības;
salīdzinoši lielais neatbilstības gadījumu skaits
pēdējos gados norāda, ka pašreizējās monitoringa un
ziņošanas sistēmas pārredzamību, precizitāti,
konsekvenci un efektivitāti varētu uzlabot;
pieredze liecina, ka aizvien vairāk palielinās
vajadzība pēc pašreizējās ziņošanas prasību
vienkāršošanas un racionalizācijas;
pieredze saistībā ar Monitoringa mehānisma lēmuma
īstenošanu ir pierādījusi, ka dažas ziņošanas prasības
nedeva gaidītos rezultātus vai arī informācija netika
izmantota paredzētajā veidā. Tāpat arī pieredze
liecina, ka varētu stiprināt saikni starp dažādiem
ziņošanas instrumentiem.
2.
Subsidiaritātes
analīze
Tiesību akta priekšlikuma juridiskais
pamats ir LESD 192. panta 1. punkts.
Likumdošanas priekšlikums īsteno leģitīmu
mērķi saskaņā ar LESD 191. panta
1. punkta darbības jomu, proti, klimata
pārmaiņu apkarošanu (mazināšanu un pielāgošanos).
Tiesību akta priekšlikuma mērķis ir uzlabot
informācijas pieejamību par Savienības politiku un lēmumu pieņemšanu, kā arī ES un dalībvalstu ziņošanas
koordināciju un konsekvenci UNFCCC ietvaros.
Šo mērķi nevar sasniegt ar mazāk ierobežojošiem
līdzekļiem nekā likumdošanas priekšlikums. Rīcība valstu līmenī neļautu
nodrošināt starptautiski pieņemto
saistību ievērošanu un arī nebūtu pietiekama, lai īstenotu un sasniegtu tos
mērķus, kas noteikti saskaņā ar lēmumu
par kopīgiem centieniem (406/2009/EK). Šī
iemesla dēļ ir nepieciešams, lai Savienība izveidotu veicinošu struktūru, iespēju robežās izveidojot
harmonizētu ziņošanas sistēmu, lai
tādējādi nodrošinātu konkrētu starptautisko un ES prasību izpildi. Arī savas
efektivitātes dēļ rīcība ES līmenī
dotu skaidrus ieguvumus salīdzinājumā
ar rīcību valsts līmenī.
3.
ES
iniciatīvas mērķi
Vispārējais mērķis ir ar savlaicīgu
un pārredzamu, pilnīgu,
precīzu, konsekventu, salīdzināmu (TACCC) ziņošanu ES un dalībvalstu līmenī: (a) atbalstīt ES un dalībvalstis to saistību
izpildē saskaņā ar UNFCCC, (b) atbalstīt ES un dalībvalstis to iekšējo seku mazināšanas
un pielāgošanās saistību izpildē, (c)
atbalstīt ES politiku efektīvu izstrādi un īstenošanu.
3.1 Konkrētie un darbības mērķi:
§
īstenot lēmuma par „saistību pārdali” un
pārskatītās ES emisiju kvotu tirdzniecības sistēmas
(ES ETS) direktīvas monitoringa un ziņošanas
prasības; o Darbības mērķi: §
izveidot pārskatīšanas un atbilstības ciklu saskaņā ar lēmumu par
„saistību pārdali”; §
iekļaut ziņošanas prasības attiecībā uz
izsoļu ieņēmumu
izmantošanu, kā noteikts pārskatītajā
ETS direktīvā; §
uzlabot pašreizējo monitoringa un
ziņošanas sistēmu, lai apmierinātu
turpmāko ES un starptautisko
tiesību aktu izvirzītās vajadzības; o Darbības mērķi: §
noteikt monitoringa un ziņošanas prasības attiecībā uz jūras transportu; §
noteikt
ziņošanas prasības attiecībā uz
aviācijas ietekmi uz klimatu, kas nav saistīta ar CO2; §
noteikt
ziņošanas prasības attiecībā
uz pielāgošanos klimata pārmaiņām; §
noteikt papildu ziņošanas prasības attiecībā uz
LULUCF; §
uzlabot ES un dalībvalstu ziņošanu
par finanšu un tehnoloģiju
atbalstu, kas sniegts jaunattīstības valstīm, nodrošinot starptautisko saistību ievērošanu saskaņā ar UNFCCC; o Darbības mērķis: precizēt ziņošanas
prasības par finansiālo un tehnisko atbalstu, kas sniegts jaunattīstības
valstīm; §
uzlabot ziņošanas atbilstīgi Monitoringa
mehānisma lēmumam saskaņotību
ar ziņošanu atbilstīgi citiem juridiskiem instrumentiem ES, kas risina gaisu piesārņojošo
vielu jautājumus; o Darbības mērķis: izveidot saikni ar
ziņošanu par SEG emisijām saskaņā ar ES ETS,
informāciju, kas sniegta saskaņā
ar E-PRTR, NEC direktīva un
F-Gāzes regulu; §
uzlabot ziņošanu, ņemot vērā no
iepriekšējās īstenošanas gūto pieredzi; o Darbības mērķi: §
uzlabot
ziņošanu par prognozēm,
politiku un pasākumiem; §
uzlabot
ziņojumu par valsts krājumu sagatavošanu.
4.
Politikas
iespējas un ietekmes novērtējums
Monitoringa mehānisma lēmuma pārskatīšana atbalsta
pieņemto ES politiku un saistības, jo īpaši ES
saistības saskaņā ar UNFCCC, mērķu un likumdošanas
instrumentu saskaņā ar Klimata un enerģētikas tiesību
aktu kopumu īstenošanu un stratēģijas „Eiropa 2020”
īstenošanu. Pieņemot Klimata un enerģētikas tiesību
aktu kopumu, kas ietver konkrētus mērķus un politikas virzienus,
jau ir novērtēta konkrēta ietekme uz vidi, sociālā un
ekonomiskā ietekme attiecībā uz daudzām šajā
tiesību aktu kopumā iekļautajām jomām[3]. Monitoringa mehānisma lēmuma un
īstenošanas nosacījumu pārskatīšana sekmē tos ieguvumus
vides jomā, kas noteikti šo instrumentu ietekmes novērtējumos,
nodrošinot mērķu īstenošanas atbilstīgu monitoringu. Ietekme uz vidi Monitoringa mehānisma lēmums tiek pārskatīts, lai
palielinātu ES ekoloģisko efektivitāti: a) nodrošinot kvalitatīvāku un pilnīgāku datu un
informācijas pieejamību (datu kvalitāte/ pilnīgums), b) nodrošinot lielāku atbilstību iekšzemes un
starptautiskajiem mērķiem, saistībām un prasībām
(atbilstība valsts un/vai starptautiskajām saistībām),
un c) nodrošinot iespēju izstrādāt un īstenot
turpmākus politikas pasākumus šajā jomā (turpmāka
politikas izstrāde/īstenošana). Ietekme uz vidi ir novērtēta katram ierosinātajam
risinājumam, pamatojoties uz trīs iepriekšminēto
piemērojamo kritēriju kombināciju (izmantotais
vērtējums: „+” vai „–„ izmanto, lai apzīmētu attiecīgi
pozitīvu vai negatīvu ietekmi. Ar „=” norāda, ka ietekmes nav, ar
„+”/„-” apzīmē nelielu ietekmi , ar „++”/„--”apzīmē
vidēju ietekmi, bet ar „+++”/„---” apzīmē lielu ietekmi). Konkrēti tika novērtēti arī atbilstības un
vienkāršošanas aspekti (vērtējums, ko izmanto
attiecībā uz atbilstību: ZI: zema iespējamība, VI:
vidēja iespējamība, AI: augsta iespējamība). Ekonomiskā ietekme Monitoringa mehānisma lēmums ir instruments, ar ko tiek
īstenotas iekšzemes un starptautiskās ziņošanas prasības.
Šīs prasības ir noteiktas valsts līmenī,
tādējādi galvenā ekonomiskā ietekme saistībā
ar monitoringa mehānisma lēmuma pārskatīšanu attiecas uz
administratīvo slogu, kas gultos uz valsts iestādēm
dalībvalstu līmenī, ja šīs izmaiņas tiktu ieviestas. Cita ietekme (sociālā joma, nodarbinātība,
rūpniecības uzņēmumi, MVU) Ierosinātajiem risinājumiem būs neliela
sociālā ietekme saistībā ar informācijas sniegšanu
sabiedrībai; šī ietekme nav īpaši aplūkota ietekmes
novērtējumā. Monitoringa mehānisma lēmums neparedz tiešas vai netiešas
ziņošanas prasības MVU vai rūpniecībai, un nešķiet, ka
Monitoringa mehānisma lēmumam būs kāda ietekme arī uz
nodarbinātību, tāpēc šāda ietekme nav papildus
jāizvērtē.
4.1. Pārskatīšanas un atbilstības cikla
saskaņā ar lēmumu par „saistību
pārdali” izveide
1. risinājums. Netiek veikta iekšēja pārskatīšana ES līmenī. Paļaujas uz pašreizējo UNFCCC pārskatu
(politika nemainās) (šo risinājumu noraidīja pašā
sākumā). 2. risinājums. Iekšēja krājumu pārskatīšana Eiropas
līmenī tiek veikta
mērķu noteikšanas nolūkos
(sākotnējs pārskats), vienlaikus ES
turpina paļauties uz krājumu pārskatīšanu
saskaņā ar UNFCCC, kā
tas ir pašreizējā monitoringa mehānisma
lēmumā, attiecībā uz ikgadējo atbilstības ciklu saskaņā ar
EPD (šo risinājumu noraidīja pašā
sākumā). 3. risinājums.
Izveidot „vieglu” ES līmeņa
gada pārskatīšanu un atbilstības ciklu EPD īstenošanai,
kā arī visaptverošu sākotnējo pārskatīšanu
(gada pārskatīšanu veiktu īsākā
laika periodā, izmantojot galvenokārt automātisku
pārbaudes kārtību,
ko papildina iepriekšējo UNFCCC pārskata ziņojumu
analīze, pamatojoties uz pašreizējām pārbaudēm
un procedūrām, ko šobrīd veic Eiropas
Vides aģentūra (EVA) saskaņā ar
Monitoringa mehānisma lēmumu) („viegla
pārskatīšana”). 4. risinājums.
Izveidot visaptverošu ES
līmeņa gada pārskatīšanu un
atbilstības ciklu EPD
īstenošanai, vienlaikus veicot visaptverošu
sākotnējo pārskatīšanu.
Šī pārskatīšana notiktu pēc
UNFCCC pārskatīšanas, taču īsākā
laika posmā, lai ļautu veikt atbilstības
novērtējumu kalendārā gada
laikā („visaptveroša
pārskatīšana”). || Ietekme uz vidi[4] || Administratīvais slogs 3. risinājums: viegla pārskatīšana || + || EUR 15,000-30,000 4. risinājums: visaptveroša pārskatīšana || +++ || EUR 50,000-100,000 Tika izskatīti arī
risinājumi saistībā ar pārrēķinu izmantošanu, kas izriet no a) uzņēmējdarbības
kā parastas gada metodoloģijas
vai datu uzlabojumiem siltumnīcefekta gāzu krājumos
(1. gadījums) un b) no izmaiņām ziņošanas noteikumos starptautiskā
līmenī (2. gadījums),
gada pārskatos, pārskatīšanā
un atbilstības ciklā.
4.2. Ziņošanas prasību attiecībā
uz izsoļu
ieņēmumu izmantošanu saskaņā ar pārskatīto ETS direktīvu iekļaušana
Pārskatītajā ETS direktīvā
ir skaidri noteikts, ka papildu ziņošanas prasības saistībā ar ieņēmumu no kvotu izsolēm
izmantošanu tiek norādītas ziņojumos, ko
iesniedz saskaņā ar Lēmumu 280/2004/EK[5].
4.3. Monitoringa un ziņošanas prasību
attiecībā uz jūras
transportu izveidošana
1. risinājums. Turpināt pašreizējo monitoringu un ziņošanu
par SEG emisijām no
iekšzemes un starptautiskā
jūras transporta SEG krājumos, neizveidojot pamatu uzlabotiem pamatdatiem
("nemainīga politika"). 2. risinājums. Izveidot detalizētas monitoringa un ziņošanas
prasības dalībvalstīm. (Šis
risinājums ietvertu pamata noteikšanu
monitoringam, kritēriju noteikšanu emisiju piešķiršanai
dalībvalstīm un administratīvo
informāciju saistībā ar ziņošanu („detalizētas ziņošanas prasības
tagad”). 3. risinājums. Izveidot
pamatu jaunām monitoringa un
ziņošanas pamatnostādnēm, kas ļautu turpmākajos tiesību aktos pieņemt sīki
izstrādātus noteikumus, izmantojot komitoloģijas
procedūru, kad Starptautiskā jūrniecības
organizācija vai ES būs pieņēmusi šo
pasākumu („sistēma tagad, sīkāks risinājums
vēlāk”). || Ietekme uz vidi || Atbilstība || Administratīvais slogs 1. risinājums: nemainīga politika || - - || n/p || n/p 2. risinājums: detalizētas ziņošanas prasības tagad || + || VI || - - - 3. risinājums: sistēma tagad, sīkāks risinājums vēlāk || + + + || AI || -
4.4.
Ziņošanas prasību saistībā ar aviācijas ietekmi, kas
nav CO2 ietekme, uz globālo klimatu izveidošana
1. risinājums. Turpināt
pašreizējo ziņošanu par SEG
emisijām, ko rada iekšzemes un starptautiskā aviācija SEG krājumos, kas attiecas tikai uz CO2 emisijām („nemainīga politika”). 2. risinājums. Dalībvalstīm
ziņot par aviācijas ietekmi uz vidi,
kas nav CO2 radītā ietekme, reizinot CO2 ietekmi ar iepriekš noteiktu faktoru (klimata pārmaiņu komiteja
varētu mainīt šo faktoru, lai atspoguļotu jaunākos zinātniskos sasniegumus) („pastiprinātāja pieeja”). 3. risinājums. Dalībvalstīm
ziņot par aviācijas
ietekmi uz vidi, kas nav CO2 radīta
ietekme, pamatojoties uz sīki izstrādātiem
modeļiem („modelēšanas pieeja”). 4. risinājums. Pieņemt
jaunas ziņošanas prasības attiecībā
uz dalībvalstu aviācijas ietekmi, kas nav CO2 radīta ietekme, pamatojoties uz divu
līmeņu sistēmu. (Saskaņā ar šo iespēju tām
dalībvalstīm, kuras ir ziņojušas
par vairāk nekā 3 % no kopējām ES CO2 emisijām
no aviācijas, būtu jāziņo par
aviācijas ietekmi, kas nav CO2 radīta ietekme, pamatojoties uz sīki
izstrādātiem modeļiem. Šobrīd
tas attiektos uz Franciju,
Vāciju, Itāliju, Nīderlandi,
Spāniju un Apvienoto
Karalisti, kuras kopīgi veido aptuveni 80 %
CO2 emisiju.) Visas pārējās dalībvalstis varētu ziņot,
izmantojot sīki izstrādātus modeļus,
taču, ja tas nebūtu iespējams, tās
varētu izmantot pastiprinātāja pieeju („līmeņu pieeja”). || Ietekme uz vidi || Atbilstība || Administratīvais slogs 1. risinājums: nemainīga politika || - || = || = 2. risinājums: pastiprinātāja pieeja || + || AI || EUR 24,000 3. risinājums: modelēšanas pieeja || ++ || ZI: || EUR 6,75 miljoni 4. risinājums: līmeņu pieeja || +++ || VI || EUR 1,52 miljoni
4.5. Ziņošanas prasību attiecībā uz
pielāgošanos klimata pārmaiņām izveidošana
1. risinājums. Turpināt
pašreizējo ziņošanu par klimata pārmaiņu ietekmi, neaizsargātību
un pielāgošanos dalībvalstu valsts
ziņojumos saskaņā ar UNFCCC un izmantot
šo informāciju ES mērķiem
(„nemainīga politika”). 2. risinājums. Dalībvalstīm
katru gadu sniegt visaptverošu ziņojumu par savām darbībām klimata
pārmaiņu ietekmes, neaizsargātības
un pielāgošanās jomā. (Šis
risinājums cita starpā ietvertu novēroto un paredzamo ietekmi katrā nozarē, galveno
neaizsargātības novērtējumu katrā
reģionā un katrā
nozarē, pašreizējo valstu un/vai
reģionālo pielāgošanās
stratēģiju, kā arī veiktos un plānotos pasākumus,
informāciju par stratēģijām un par divpusējiem un daudzpusējiem projektiem pielāgošanās
jomā, kā arī attiecīgi piešķirto budžetu) („visaptveroša ziņošana”). 3. risinājums. Dalībvalstīm
katru gadu ziņot par to īstenotajiem
un plānotajiem valsts pasākumiem pielāgošanās klimata pārmaiņām jomā. Šī
risinājuma gadījumā tiktu nodrošināts indikatīvs
saraksts ar informāciju, kas jāsniedz
(„ziņošana par darbībām”). || Ietekme uz vidi || Atbilstība || Administratīvais slogs 1. risinājums: politikas nemainīšana || - || = || = 2. risinājums: visaptveroša ziņošana || +++ || ZI || EUR 1 līdz 2,24 miljoni 3. risinājums: ziņošana par darbībām || ++ || AI || EUR 120,000
4.6. Papildu ziņošanas prasību
attiecībā uz LULUCF noteikšana
1. risinājums. Turpināt pašreizējo ziņošanu par zemes
izmantojumu, izmaiņām zemes izmantojumā
un mežsaimniecību („nemainīga politika”). 2. risinājums. Noteikt pārskatītas ziņošanas
prasības attiecībā uz LULUCF
darbībām, pamatojoties uz
informāciju, kas iegūta notiekošajās
starptautiskajās sarunās (un
papildus jau spēkā esošajām ziņošanas
prasībām) šādās jomās („sīki
izstrādātas prasības tagad”):[6] §
paredzētās un
ziņotās emisijas un izņemšana no mežu apsaimniekošanas darbības (obligāti); §
paredzētie un ziņotie
dati par emisijām no
iegūtās koksnes produktiem (obligāti); §
paredzētās un
ziņotās emisijas un izņemšana no
apūdeņošanas un nosusināšanas[7] (brīvprātīgi); §
paredzētās un
ziņotās emisijas un izņemšana, uz ko
attiecas nepārvarama vara[8]
(brīvprātīgi); §
mežu apsaimniekošanas atsauces līmeņa
vērtību atjaunināšana, pamatojoties uz jauniem datiem vai metodoloģijas uzlabojumiem. 3. risinājums. Noteikt pamatu jaunām monitoringa un ziņošanas
pamatnostādnēm, kas ļautu
turpmākajos tiesību aktos pieņemt sīki
izstrādātus noteikumus, kad Starptautiskā
jūrniecības organizācija vai
ES būs pieņēmusi šo pasākumu (faktiski
tas nozīmē, ka ziņošanas
jomu noteiktu, piemērojot koplēmuma
procedūru par tiesību aktu pieņemšanu attiecībā
uz LULUCF nozīmi ES SEG emisiju samazināšanas
saistībās, savukārt tehniskās
detaļas tiktu noteiktas, izmantojot deleģētos aktus („komitoloģiju”) sistēmā, par ko vienojies Eiropas Parlaments un Padome) („sistēma
tagad, sīkāks risinājums vēlāk”). || Ietekme uz vidi || Atbilstība || Administratīvais slogs 1. risinājums: nemainīga politika || - - - || = || = 2. risinājums: sīki izstrādātas prasības tagad || + + || VI || EUR 610,000 līdz EUR 710,000 3. risinājums: sistēma tagad, sīkāks risinājums vēlāk || + + + || AI || < EUR 610,000 līdz EUR 710,000
4.7. Ziņošanas prasību par finansiālo un tehnisko atbalstu,
kas sniegts jaunattīstības valstīm, noteikšana
1. risinājums. Turpināt
pašreizējo ziņošanu par finanšu un tehnoloģiju atbalstu jaunattīstības
valstīm, izmantojot dalībvalstu valsts ziņojumus saskaņā ar
UNFCCC bez atsevišķām
ziņošanas prasībām
Eiropas līmenī („nemainīga politika”). 2. risinājums. Dalībvalstīm
reizi divos gados brīvprātīgi ziņot par sniegto finansiālo un
tehnoloģiju atbalstu, pamatojoties uz valsts komunikācijas
pamatnostādnēm
(„brīvprātīga ziņošana”). 3. risinājums. Dalībvalstīm
katru gadu vienkāršotā formātā ziņot par
jaunattīstības valstīm sniegto finansiālo un tehnisko
atbalstu, pamatojoties uz pašreizējām valstu
komunikācijas pamatnostādnēm, bet prasot vispusīgāku informāciju par
tehnoloģiju programmām un to metodiku izmantošanu, kas izstrādātas
ES attiecībā uz ziņošanu
par finanšu atbalstu un ESAO
attīstības palīdzības komitejas (DAC)
finanšu plūsmas rādītājiem
(„visaptveroša ziņošana”). || Ietekme uz vidi || Atbilstība || Administratīvais slogs 1. risinājums: nemainīga politika || - - - || = || = 2. risinājums: brīvprātīga ziņošana || + || VI || EUR 65,000 3. risinājums: visaptveroša ziņošana || +++ || VI || EUR 195,000
4.8. Saskaņotības ar citiem juridiskajiem instrumentiem palielināšana
ES attiecībā uz problemātiskajām
piesārņojošajām vielām
1. risinājums. Aplūkot
monitoringa mehānisma lēmuma un citu juridisko
instrumentu ziņošanas prasības atsevišķi
un neracionalizēt ziņošanu saskaņā
ar dažādiem instrumentiem („nemainīga
politika”). 2. risinājums. Noteikt prasības ziņot par informācijas konsekvenci starp ziņošanu saskaņā ar monitoringa mehānisma
lēmumu un ziņošanu saskaņā ar ES ETS, E-PRTR, NEC direktīvu un F-Gāzes regulu, kā arī ziņot par QA/QC pārbaudēm, kas veiktas, lai nodrošinātu
saskaņotību starp dažādiem juridiskajiem
instrumentiem (tostarp ETS emisijas
kvotām) („ziņojums par konsekvenci”). 3. risinājums. Noteikt prasības, ka dalībvalstu pašreizējās
krājumu valsts sistēmas ir jāgroza,
lai nodrošinātu piekļuvi tiem datiem,
kas izriet no citiem ziņošanas
instrumentiem (piemēram, ETS, EPRTR,
NEC), un līdz ar to noteikt, ka krājumu dati tiek padarīti pieejami arī ziņošanai saskaņā ar citiem ziņošanas
instrumentiem („valsts sistēmas grozīšana”). 4. risinājums. Noteikt prasību izmantot tos datus, kas
ziņoti, izmantojot citus instrumentus, piemēram,
ES ETS, EPRTR, F-Gāzes regulu, NECD,
saskaņojot ziņotos piesārņotāju
datus, ko, iegūst, saskaņojot:
sadalījumu, saturu, procedūras, instrumentus un formātu, ko tie
izmanto/nosaka (šo risinājumu noraidīja pašā sākumā). || Ietekme uz vidi || Vienkāršošana || Atbilstība || Administratīvais slogs 1. risinājums: nemainīga politika || - || - - || = || Potenciālas izmaksas, ja UNFCCC pārskatā konstatēts, ka nav QA/QC 2. risinājums: ziņojums par konsekvenci || + + || ++ || AI || EUR 525,000 (neskaitot ieguvumus no vienkāršošanas) 3. risinājums: valsts sistēmas grozīšana || + + + || +++ || AI || EUR 380,000
4.9. Ziņošanas uzlabošana, ņemot vērā no
iepriekšējās īstenošanas gūto pieredzi
1. risinājums. Saglabāt
pašreizējās ziņošanas pamatnostādnes
saskaņā Monitoringa mehānisma lēmumu
un īstenošanas noteikumiem un paļauties uz metodiskajiem norādījumiem, kas noteikti
saskaņā ar UNFCCC. Veikt izmaiņas ziņošanas
norādījumos saskaņā ar UNFCCC
(„nemainīga politika”). 2. risinājums. Sniegt gada pārskatus un sīkāk precizēt
ziņojumā iekļaujamās informācijas/datu veidu un/vai attiecīgos formātus („formātu
racionalizēšana”). 3. risinājums. Sīkāk
precizēt metodiskos norādījumus
attiecībā uz politikas un pasākumu ietekmi
un SEG emisiju prognozes sagatavošanu („metodikas saskaņošana”). 4. risinājums. Prasīt izveidot valsts sistēmu
ziņošanai par prognozēm, politiku un
pasākumiem[9] (ievērojot līdzīgus pamatprincipus
tiem principiem, kas noteikti SEG krājumiem) („valsts
sistēmas izveidošana”). || Ietekme uz vidi || Atbilstība || Vienkāršošana || Administratīvais slogs 1. risinājums: nemainīga politika || = || = || - - - || 2. risinājums: formātu racionalizēšana || ++ || AI || + + || EUR 980,000-EUR 1,3 miljoni 3. risinājums: metodikas saskaņošana || +++ || ZI || - || Lielāks nekā 2. risinājuma radītais slogs 4. risinājums: valsts sistēmas izveidošana || +++ || VI || + + + || EUR 290,000
5.
Variantu
salīdzinājums
Galvenais Monitoringa mehānisma lēmuma mērķis ir
atbalstīt ES un tās dalībvalstis to iekšzemes un starptautisko
saistību un mērķu īstenošanā, kā arī
turpmākās politikas izstrādē, nodrošināt
pārredzamu, precīzu, saskaņotu, salīdzināmu un
pilnīgu ziņošanu. Izvēlētais scenārijs nodrošina, ka
šie mērķi tiks sasniegti efektīvi un konstruktīvi. Kopējās
administratīvās izmaksas saistībā ar izvēlēto
scenāriju ir EUR 4–5 miljonu robežās
ES 27 dalībvalstīm. Ņemot vērā neskaidrības saistībā ar
turpmāko klimata režīmu, izvēlētais scenārijs paredz
izveidot dalībvalstu sniegto SEG datu ES līmeņa
pārskatīšanas procesu, lai nodrošinātu, ka atbilstība EPD
mērķiem tiek novērtēta visaptveroši, pārredzami,
uzticami un savlaicīgi, kā tas paredzēts klimata un
enerģētikas tiesību aktu kopumā. Attiecībā uz
ziņošanu par emisijām, ko rada starptautiskais jūras transports
un LULUCF sektors, kurā gan valsts, gan starptautiskā
līmenī notiek politiskas diskusijas, tiek ievērota
piesardzīga pieeja, garantējot, lai Monitoringa mehānisma
lēmums nodrošinātu atbilstošu pamatu sīki izstrādātu
ziņošanas prasību noteikšanai vēlākā posmā, kad
tiks panākts konkrēts politikas rezultāts (valsts vai
starptautiskā līmenī). Tādējādi tiek
nodrošināta saskaņotība ar turpmāko politikas sistēmu
un novērsta centienu dublēšanās, vienlaikus nodrošinot arī
to, ka ES spēj visefektīvākajā veidā izpildīt
sīki izstrādātās prasības. Arī
attiecībā uz aviācijas ietekmi uz vidi, kas nav saistīta ar
CO2 radīto ietekmi, tiek nodrošināta saskaņotība
ar pašreizējo valsts politiku, kas paredz pielikt pūles, lai
ņemtu vērā tās ietekmi. Regulas projektā par
aviācijas ietekmi uz klimatu, kas nav saistīta ar CO2 emisiju
radīto ietekmi, iekļautais priekšlikums, kurš paredz, ka Komisija
reizi divos gados novērtē šo ietekmi, pamatojoties uz
jaunākajiem pieejamajiem emisijas datiem un zinātnes sasniegumiem,
atšķiras no tiem priekšlikumiem, kas izskatīti ietekmes
novērtējumā, un atspoguļo lietderīgo ieguldījumu,
ko citi Komisijas dienesti saņēmuši starpdienestu apspriešanās
procesā. Šis jaunais priekšlikums tika iekļauts regulas projektā,
jo tika uzskatīts, ka tas nodrošina saskaņotību ar
pašreizējo Eiropas Savienības politiku un ļauj panākt
līdzvērtīgus ieguvumus, piemērojot ievērojami
mazāku administratīvo slogu. Arī attiecībā uz finanšu
un tehnoloģiju atbalstu izvēlētais risinājums uzlabot
ziņošanu, pamatojoties uz kopējām metodēm, atbilst ES
pienākumam sniegt pārredzamu un pilnīgu informāciju par
finanšu un tehnoloģiju atbalstu, ko tā ir sniegusi
jaunattīstības valstīm, kā arī gūtajiem
panākumiem sloga ierobežošanā. Attiecībā uz
pielāgošanos gada ziņojumi par pielāgošanās pasākumiem
palīdzēs tālāk noteikt ES mēroga
pielāgošanās stratēģiju un arī atbalstīs ES
informācijas centralizācijas mehānismu. Šis ir efektīvs
risinājums, jo tas ir saistīts ar ierobežotu administratīvo
slogu, taču vienlaikus tas arī nodrošina, ka ES spēj labāk
veikt savus starptautiskos ziņošanas pienākumus. Visbeidzot,
izvēlētais scenārijs paredz uzlabot arī
pašreizējās valsts sistēmas dalībvalstīs, lai
nodrošinātu arī ziņošanu par prognozēm, politiku un
pasākumiem, kā arī saskaņotību ar citiem juridiskajiem
instrumentiem attiecībā uz problemātiskām
piesārņojošajām vielām. Šis ir efektīvs ceļš uz
priekšu, jo par spīti saistītajām administratīvajām
izmaksām ilgtermiņā tas panāks lielāku
atbilstību, centienu vienkāršošanu un iespējamu izmaksu
samazinājumu. Izvēlētais scenārijs arī paredz
labākus QA/QC noteikumus un racionalizētu ziņošanas
formātu un norādījumu ieviešanu, lai palielinātu sniegto
datu kvalitāti un pilnīgumu un vienkāršotu pašreizējās
ziņošanas prasības, neuzliekot nevajadzīgu administratīvo
slogu.
6.
Uzraudzība
un vērtēšana
Tā kā visi politikas risinājumi ir
saistīti ar uzraudzības
un ziņošanas prasībām, to rezultātā sagatavoto
ziņojumu pilnīgums, pārredzamība un iekšzemes
un starptautisko prasību ievērošana
būtībā parādīs, vai izvirzītie mērķi ir sasniegti,
izmantojot pārskatīto Monitoringa
mehānisma lēmumu. Tiks izmantots arī īpašu rādītāju kopums
atbilstoši vispārīgajiem, konkrētajiem un
darbības mērķiem, kas izvirzīti šajā ietekmes novērtējumā,
lai uzraudzītu un novērtētu Monitoringa
mehānisma lēmuma darbības rezultātus. Šie rādītāji
cita starpā būs vērsti uz to, kādā
mērā atbilstīgi sagatavotie ziņojumi
un dati atbilst noteiktajām
pamatnostādnēm un/vai norādījumiem, cik tie ir savlaicīgi, pilnīgi, pievēršot uzmanību
arī konstatētajiem neatbilstības gadījumiem. Ziņojumi, kas sagatavoti saskaņā
ar Monitoringa mehānisma lēmumu, joprojām tiks
izvērtēti ES un/vai
starptautiskā līmenī katru
gadu, reizi divos gados un/vai reizi
četros gados. Dalībnieki, kas parasti ir iesaistīti
ES līmeņa uzraudzības un novērtēšanas īstenošanā, papildus Klimata
politikas ģenerāldirektorātam ir EVA, KPC un Eurostat.
Šie paši dalībnieki turpinās palīdzēt veikt šo uzdevumu arī nākotnē. Gan ES, gan starptautiskie
novērtējumi ne tikai tiks izmantoti
atbilstības nodrošināšanas nolūkos, bet tie tiks arī turpmāk izmantoti
visefektīvākajiem tiešas uzlabošanas centieniem un spēju veidošanas pasākumiem ES
un dalībvalstu līmenī.
[1] OV L 49,
19.02.2004, 1. lpp. [2] Komisijas Lēmums 2005/166/EK (2005.
gada 10. februāris), ar ko paredz noteikumus, lai īstenotu Eiropas
Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 280/2004/EK par monitoringa
mehānismu attiecībā uz siltumnīcas efektu izraisošo
gāzu emisiju un par Kioto Protokola īstenošanu Kopienā (OV L 55,
1.3.2005., 57. lpp.) [3]
Ietekmes novērtējums ir iekļauts Komisijas dienestu darba dokumentā par
ietekmes novērtējumu, „kas pievienots
Īstenošanas pasākumu paketei attiecībā uz ES
mērķiem saistībā ar klimata pārmaiņām un
atjaunojamo enerģiju līdz 2020. gadam”, (SEC (2008) 85/3) un tā pielikums SEC (2008) 85), II sējums. [4] Izmantotais
vērtējums: +” vai „–” izmanto, lai
apzīmētu attiecīgi pozitīvu vai negatīvu ietekmi. Ar „=” norāda, ka ietekmes
nav, „+”/„-” norāda uz nelielu ietekmi, „++”/„--” norāda uz
vidēju ietekmi, „+++”/„---” apzīmē lielu
ietekmi. [5] 3.d panta
4. punkts īpaši neparedz izmantot ziņojumus, kas iesniegti saskaņā ar Lēmumu Nr. 280/2004/EK
attiecībā uz ziņošanu par emisiju izsolēs gūto ieņēmumu izmantošanu,
taču konsekvences nolūkā tie tiks atbilstoši izmantoti. [6] Sīki
izstrādātie elementi ir pamatoti uz lēmuma projektu
saskaņā ar Kioto protokolu. [7] Apūdeņošana un
nosusināšana ir sistēma, kas praktizē apūdeņošanu un nosusināšanu uz zemes
ar organisko augsni, kas
klāj vismaz 1 ha. Šī darbība attiecas uz jebkuru zemi, kas ir nosusināta un/vai apūdeņota kopš 1990. gada
un kas nav izmantota nevienas citas
darbības veikšanai, kā noteikts šajā pielikumā,
ja drenāža ir tieši cilvēku izraisīta augsnes ūdens
līmeņa pazemināšana un apūdeņošana ir
tiešs cilvēku izraisīts process, kas ir daļēji vai
pilnīgi pretējs drenāžai. [8] Notikumi, kas ir ārpus kontroles un ko valsts nav būtībā ietekmējusi,
tostarp demonstrēšana, ka zemes
izmantošanas izmaiņas ir notikušas uz zemes, uz kuru attiecas nepārvaramas
varas apstākļi, pierādīšana, ka apstākļi ir bijuši ārpus puses kontroles, to centienu demonstrēšana, kas veikti, lai atjaunotu zemes, ko
skāruši nepārvaramas varas apstākļi,
demonstrēšana, ka nav izslēgtas emisijas, kas
saistītas ar saglābšanas
mežizstrādi. [9] Valsts
sistēmas mērķis, kā
zināms saskaņā ar Kioto
protokolu, ir garantēt tādu ikgadēju
siltumnīcas efektu izraisošo gāzu uzskaites
sagatavošanu, kas atbilst attiecībā uz
uzskaites veikšanu noteiktajiem kvalitātes
kritērijiem, un to
ziņošana ANO Vispārējās
konvencijas par klimata pārmaiņām
sekretariātam (UNFCCC) un Eiropas Savienības Komisijai. Valsts sistēma sagatavo ziņojumus par emisijām
un krājumu pamatdatiem. Ir ietverta
arī to datu arhivēšana, kas izmantoti emisiju aprēķināšanai, rezultātu publicēšana, līdzdalība
krājumu izmeklēšanā un
krājumu kvalitātes vadība.