This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32024R1143
Regulation (EU) 2024/1143 of the European Parliament and of the Council of 11 April 2024 on geographical indications for wine, spirit drinks and agricultural products, as well as traditional specialities guaranteed and optional quality terms for agricultural products, amending Regulations (EU) No 1308/2013, (EU) 2019/787 and (EU) 2019/1753 and repealing Regulation (EU) No 1151/2012
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2024/1143 (2024. gada 11. aprīlis) par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm vīnam, stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem un lauksaimniecības produktiem, kā arī garantētu tradicionālo īpatnību produktiem un lauksaimniecības produktu fakultatīviem kvalitātes apzīmējumiem un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1308/2013, (ES) 2019/787 un (ES) 2019/1753 un atceļ Regulu (ES) Nr. 1151/2012
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2024/1143 (2024. gada 11. aprīlis) par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm vīnam, stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem un lauksaimniecības produktiem, kā arī garantētu tradicionālo īpatnību produktiem un lauksaimniecības produktu fakultatīviem kvalitātes apzīmējumiem un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1308/2013, (ES) 2019/787 un (ES) 2019/1753 un atceļ Regulu (ES) Nr. 1151/2012
PE/72/2023/REV/1
OV L, 2024/1143, 23.4.2024, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2024/1143/oj (BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
![]() |
Eiropas Savienības |
LV L sērija |
2024/1143 |
23.4.2024 |
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2024/1143
(2024. gada 11. aprīlis)
par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm vīnam, stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem un lauksaimniecības produktiem, kā arī garantētu tradicionālo īpatnību produktiem un lauksaimniecības produktu fakultatīviem kvalitātes apzīmējumiem un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1308/2013, (ES) 2019/787 un (ES) 2019/1753 un atceļ Regulu (ES) Nr. 1151/2012
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu un 118. panta pirmo daļu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),
tā kā:
(1) |
Gadu gaitā Savienība ir izveidojusi kvalitātes shēmas produktiem ar nosakāmām specifiskām īpašībām, kas aptver ģeogrāfiskās izcelsmes norādes vīnam, stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem un lauksaimniecības produktiem, tostarp pārtikas produktiem, kā arī garantētu tradicionālo īpatnību produktiem un lauksaimniecības produktu, tostarp pārtikas produktu, fakultatīviem kvalitātes apzīmējumiem. |
(2) |
Eiropas zaļajā kursā, ar kuru Komisija nāca klajā 2019. gada 11. decembra paziņojumā, kā viens no politikas virzieniem, kuru mērķis ir pārveidot Savienības ekonomiku ilgtspējīgai nākotnei, ir iekļauta arī taisnīgas, ilgtspējīgas, veselīgas, videi draudzīgākas un visiem pieejamas pārtikas sistēmas (“no lauka līdz galdam”) izveide. |
(3) |
Ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm var būt svarīga nozīme ilgtspējas ziņā, tostarp aprites ekonomikā, palielinot to mantojuma vērtību un tādējādi stiprinot to lomu valsts un reģionālajā politikā, lai sasniegtu Eiropas zaļā kursa mērķus. |
(4) |
Komisijas 2020. gada 20. maija paziņojumā “Stratēģija “No lauka līdz galdam”. Taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā”, kurā aicināts pāriet uz ilgtspējīgām pārtikas sistēmām, arī aicināts stiprināt tiesisko regulējumu attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm un iekļaut īpašus ilgtspējas kritērijus. Minētajā paziņojumā Komisija apņēmās kopā ar citiem rīcībspēkiem stiprināt ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm marķētu produktu ražotāju, to kooperatīvu un ražotāju organizāciju pozīcijas pārtikas piegādes ķēdē. Galvenā uzmanība būtu jāpievērš mazajiem ražotājiem, jo īpaši tiem, kas vislabāk saglabā tradicionālās prasmes un zinātību. |
(5) |
2020. gada 25. novembra paziņojumā “ES inovāciju potenciāla maksimāla izmantošana. Rīcības plāns intelektuālā īpašuma jomā ES atveseļošanās un noturības atbalstam” Komisija apņēmās izskatīt to, kā stiprināt, modernizēt, racionalizēt un labāk piemērot lauksaimniecības produktu, vīnu un stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norādes. |
(6) |
Savienības vīnu, stipro alkoholisko dzērienu un lauksaimniecības un pārtikas produktu kvalitāte un dažādība ir viena no tās nozīmīgām priekšrocībām, kas Savienības ražotājiem sniedz konkurences priekšrocību un rada lielu ieguldījumu Savienības dzīvajā kultūras un gastronomijas mantojumā. Tas notiek, pateicoties to Savienības ražotāju prasmēm un apņēmībai, kuri Savienības mantojuma ietvaros ir saglabājuši dzīvas tradīcijas un kultūras identitāšu daudzveidību, vienlaikus ņemot vērā tādu jaunu ražošanas metožu un materiālu attīstību, kuri ir padarījuši tradicionālus Savienības produktus par kvalitātes simbolu. |
(7) |
Savienības iedzīvotāji un patērētāji arvien vairāk pieprasa kvalitatīvus, tradicionālus un pieejamus produktus, kuriem piemīt noteiktas īpašības un iezīmes, kas saistītas gan ar to izcelsmi, gan ražošanas veidu. Tiem rūp arī lauksaimnieciskās un pārtikas produkcijas dažādības un piegādes drošības saglabāšana Savienībā. Tas rada pieprasījumu pēc vīniem, stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem un lauksaimniecības produktiem, tostarp pārtikas produktiem, ar nosakāmām specifiskām īpašībām, īpaši tām, kas saistītas ar to ģeogrāfisko izcelsmi. Iedzīvotāji un patērētāji arvien vairāk apzinās ražošanas apstākļus, kas ir veidojuši šādu produktu reputāciju un identitāti. |
(8) |
Kvalitatīvi produkti ir viena no lielākajām Savienības ekonomikas un kultūras identitātes vērtībām. Šie produkti ir visā pasaulē atpazīstamākā zīmola “ražots ES” spēcīgākais apliecinājums, radot izaugsmi un saglabājot Savienības mantojumu. Vīni, stiprie alkoholiskie dzērieni un lauksaimniecības produkti, tostarp pārtikas produkti, ir Savienības resurss, kas vēl vairāk jāstiprina un jāaizsargā. |
(9) |
Iedzīvotāji un patērētāji sagaida, ka jebkura ģeogrāfiskās izcelsmes norāde un kvalitātes shēma tiek papildināta ar stingru verifikācijas un kontroles sistēmu neatkarīgi no tā, vai produktam ir Savienības vai trešās valsts izcelsme. |
(10) |
Fizisku personu aizsardzība saistībā ar personas datu apstrādi ir pamattiesības. Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2018/1725 (4) ir paredzēti noteikumi par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti. Attiecīgo procedūru gaitā dalībvalstu veiktajai personas datu apstrādei piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 (5). Lai nodrošinātu augstu aizsardzības līmeni, ir skaidri jānosaka Komisijas un dalībvalstu uzdevumi saistībā ar personas datu apstrādi to kompetencē esošajās procedūrās. |
(11) |
Saskaņā ar vispārēju principu un lai līdz minimumam samazinātu personas datu izpaušanu, dokumentos, kas jāiesniedz attiecīgo procedūru gaitā, nebūtu jāietver personas dati. Ja tas nav iespējams, informācija, kas varētu saturēt personas datus, piemēram, fizisku personu kontaktinformācija, būtu jāiesniedz atsevišķos īpašos dokumentos. |
(12) |
Šajā regulā fizisko personu vārdi un uzvārdi un ar tiem saistītā kontaktinformācija varētu būt norādīta dokumentos, ko Komisija un dalībvalstis apstrādā šajā regulā noteikto procedūru gaitā. Personas dati, lai gan reti, tomēr varētu parādīties ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un garantētu tradicionālo īpatnību produktu reģistrācijas, grozīšanas vai anulēšanas procedūrās. Tas var notikt gan dalībvalsts, gan Komisijas līmenī, ja attiecīgās ražotāju grupas vai iebildumu iesniedzēja nosaukumā ir fiziskas personas vārds un uzvārds. Personas dati varētu būt arī daļa no atzītu ražotāju grupu nosaukumiem. Šādus datus apstrādā saistībā ar minēto grupu nosaukumiem un to nosaukumu iekļaušanu Savienības ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā. Personas datus var norādīt arī kā daļu no to deleģēto un produktu sertifikācijas struktūru nosaukumiem un fizisko personu vārdiem un uzvārdiem, kurām ir deleģēti konkrēti oficiālās kontroles uzdevumi. Šādus datus apstrādā saistībā ar ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un garantētu tradicionālo īpatnību produktu kontroles procedūrām gan dalībvalstu, gan Komisijas līmenī. No otras puses, personas dati drīzāk parādās to operatoru nosaukumos, kuriem ir piešķirts pārejas laiks ģeogrāfiskās izcelsmes norādes vai garantētu tradicionālo īpatnību produkta reģistrācijas vai grozīšanas procesā gan dalībvalstu, gan Komisijas līmenī. Personas dati varētu būt arī daļa no to ražotāju nosaukumiem, kas iekļauti operatoru sarakstā un rīkā, kas apliecina produkta specifikācijas ievērošanu un ko dalībvalstis apstrādā ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un garantētu tradicionālo īpatnību produktu kontroles procedūrās. Tāpēc Komisijai un dalībvalstīm varētu būt pienākums apstrādāt informāciju, kas satur personas datus, jo īpaši fizisko personu vārdus un uzvārdus un ar tām saistīto kontaktinformāciju. |
(13) |
Kad Komisija un dalībvalstis uzskata par nepieciešamu apstrādāt personas datus saskaņā ar šo regulu, šādu apstrādi pamato sabiedrības intereses. Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un garantētu tradicionālo īpatnību produktu aizsardzības sistēmas pareizai darbībai ir pienācīgi jāveic procedūras ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un garantētu tradicionālo īpatnību produktu reģistrācijai, grozīšanai vai anulēšanai un kontroles procedūras saistībā ar šo regulu un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) Nr. 1308/2013 (6) un (ES) 2019/787 (7). Minētajām procedūrām ir publisks raksturs. Informācija par attiecīgajiem subjektiem ir nepieciešama, lai noteiktu to pienākumus procedūrās un nodrošinātu godīgu konkurenci un vienlīdzīgus konkurences apstākļus starp operatoriem. Turklāt dažos gadījumos ražotāju un ražotāju grupu nosaukumu apstrāde ir nepieciešama, lai tie varētu īstenot savas intereses vai izmantot savas tiesības. Personas datu apstrāde var notikt saistībā ar pārejas laika piešķiršanu, ko veic dalībvalstis vai Komisija ģeogrāfiskās izcelsmes norādes vai garantētu tradicionālo īpatnību produkta reģistrācijas vai grozīšanas procedūras laikā, atzītu ražotāju grupu apzīmēšanu un to nosaukumu iekļaušanu Savienības ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā, ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmēto produktu ražotāju saraksta sastādīšanu, ko uztur dalībvalstis, un tādas sistēmas izveidi un darbību, kas sniedz apliecinājumu par produkta specifikācijas ievērošanu. Visos minētajos gadījumos personas datu apstrāde tiek veikta sabiedrības interesēs un dažos gadījumos arī datu subjekta interesēs. |
(14) |
Saskaņā ar šo regulu informāciju, kas var saturēt personas datus, parasti apstrādā digitālu vai papīra dokumentu veidā, ar kuriem var apmainīties dalībvalstis un Komisija vai dalībvalstis un attiecīgie ražotāji vai personas vai kurus var arhivēt. Šāda informācija netiek nedz izpausta trešām personām, nedz publicēta. Tomēr iebildumu procedūru gadījumā, lai pieteikuma iesniedzējs un iebildumu iesniedzējs varētu savstarpēji sazināties nolūkā sākt apspriešanos un panākt vienošanos, Komisija nosūta tiem vienam otra kontaktinformāciju. Ja pieteikuma iesniedzējs vai iebildumu iesniedzējs tiek identificēts ar nosaukumu, kurā ietverts fiziskas personas vārds un uzvārds, vārds un uzvārds un kontaktinformācija ir personas dati, kas jāpaziņo trešai personai. Turklāt, lai pareizi sasniegtu iebildumu procedūras mērķus, pieteikuma iesniedzējs būtu jāinformē par visu informāciju, ko iebildumu iesniedzējs nosūtījis, lai pamatotu savu iebildumu pret reģistrāciju, grozīšanu vai anulēšanu. Papildus minētajam tiek publicēti vai publiskoti grozījumu pieteikuma iesniedzēju vārdi un uzvārdi, anulēšanu pieprasošo personu vārdi un uzvārdi, ražotāju grupu nosaukumi, atsevišķu ražotāju nosaukumi un pārejas laika labuma guvēju vārdi un uzvārdi / nosaukumi. Ja personas dati ir daļa no minētajiem nosaukumiem, arī šie personas dati būtu jāpublicē. Savienības grozījumu apstiprināšanas procedūru gadījumā pieteikuma iesniedzēja vārds un uzvārds / nosaukums ir jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, lai potenciālais iebildumu iesniedzējs varētu apstrīdēt tā interesi iesniegt pieteikumu Savienības grozījumam. Anulēšanas procedūru gadījumā, ja anulēšanu pieprasa fiziska vai juridiska persona, kas ir iedibināta vai ir rezidents trešā valstī, tās fiziskās vai juridiskās personas vārds un uzvārds, kura pieprasa anulēšanu, ir jāpublicē, lai identificētu personas, kuras ir aktivizējušas anulēšanas procedūru, un ļautu potenciālajam iebildumu iesniedzējam apstrīdēt to leģitīmās intereses pieprasīt anulēšanu. Standarta grozījumu procedūru gadījumā, ja standarta grozījumu dara zināmu fiziska vai juridiska persona, kas ir iedibināta vai ir rezidents trešā valstī, minētās personas vārdu un uzvārdu / nosaukumu publicē vai publisko. Ievadot informāciju Savienības ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā, minētajā reģistrā būtu jāpublisko atzītās ražotāju grupas nosaukums – pārredzamības labad un lai minētajai grupai būtu iespēja pierādīt savu attiecīgās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes atzītās ražotāju grupas statusu. Ja dalībvalstis publicē to deleģēto struktūru nosaukumus un fizisko personu vārdus un uzvārdus, kurām deleģēti oficiālās kontroles uzdevumi attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm un garantētu tradicionālo īpatnību produktiem, kuru izcelsme ir to teritorijā, un ja Komisija publicē produktu sertifikācijas struktūru nosaukumus attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm un garantētu tradicionālo īpatnību produktiem, kuru izcelsme ir trešās valstīs, minētos nosaukumus un vārdus un uzvārdus publisko, lai nodrošinātu kontroles procedūru pilnīgu pārredzamību. Attiecībā uz Komisijas regulu vai valsts tiesību aktu, ar ko ražotājam piešķir pārejas laiku ģeogrāfiskās izcelsmes norādes vai garantētu tradicionālo īpatnību produkta nosaukuma izmantošanai, minētā ražotāja nosaukums būtu jānorāda minētajā Komisijas regulā vai valsts tiesību aktā un jāpublisko, lai minētais ražotājs varētu izmantot tam piešķirtās tiesības un nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus. Minētajā satvarā un lai pienācīgi īstenotu šajā regulā paredzētās procedūras un saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679 un Regulu (ES) 2018/1725, dalībvalstīm un Komisijai būtu jāļauj šādus personas datus atklāt trešām personām vai publicēt. |
(15) |
Dokumentācija, kas saistīta ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādes un garantētu tradicionālo īpatnību produkta nosaukuma reģistrāciju, digitālā vai papīra formātā būtu jāglabā 10 gadus pēc reģistrācijas anulēšanas, lai nodrošinātu vēsturiskās informācijas saglabāšanu un ļautu salīdzināt ar iespējamiem turpmākiem pieteikumiem, kas attiecas uz tiem pašiem vai līdzīgiem nosaukumiem. Ja personas dati ir daļa no minētās dokumentācijas, arī minētie personas dati būtu jāsaglabā. |
(16) |
Regulas (ES) 2018/1725 piemērošanas nolūkā Komisija ir iestāde, pie kuras personas datu subjekti var vērsties, lai īstenotu saistītās tiesības, nosūtot piezīmes, uzdodot jautājumus vai izsakot bažas, vai iesniedzot sūdzību par personas datu vākšanu un izmantošanu. Tādēļ būtu jāprecizē, ka attiecībā uz personas datu apstrādi procedūrās, par kurām saskaņā ar šo regulu, Regulu (ES) Nr. 1308/2013 un Regulu (ES) 2019/787 un saskaņā ar noteikumiem, kuri pieņemti, ievērojot šo regulu un minētās regulas, atbild Komisija, kura ir uzskatāma par pārzini Regulas (ES) 2018/1725 nozīmē. Uzturot un pastāvīgi atjauninot Savienības ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistru, Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojam (“EUIPO”) būtu jārīkojas kā apstrādātājam. EUIPO nevajadzētu būt rīcības brīvībai ietekmēt personas datu apstrādes nolūku un būtiskos elementus. |
(17) |
Regulas (ES) 2016/679 piemērošanas nolūkā dalībvalstu kompetentās iestādes ir iestādes, pie kuras personas datu subjekti var vērsties, lai īstenotu saistītās tiesības, nosūtot piezīmes, uzdodot jautājumus vai izsakot bažas, vai iesniedzot sūdzību par personas datu vākšanu un izmantošanu. Tādēļ būtu jāprecizē, ka attiecībā uz personas datu apstrādi procedūrās, par kurām saskaņā ar šo regulu, Regulu (ES) Nr. 1308/2013 un Regulu (ES) 2019/787 un saskaņā ar noteikumiem, kuri pieņemti, ievērojot šo regulu un minētās regulas, atbild dalībvalstis, kuras ir uzskatāmas par pārziņiem Regulas (ES) 2016/679 nozīmē. |
(18) |
Nodrošināt ar Savienībā aizsargātiem nosaukumiem saistīto intelektuālā īpašuma tiesību vienotu atzīšanu un aizsardzību visā Savienībā ir prioritāte, ko var efektīvi sasniegt tikai Savienības līmenī. Tāpēc Savienības tiesību aktos ir jānodrošina vienota un izsmeļoša ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu sistēma. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes ir kolektīvās tiesības, kas pieder visiem tiem atbilstīgajiem ražotājiem noteiktā apgabalā, kuri vēlas ievērot kāda produkta specifikāciju. |
(19) |
Ražotājiem, kas darbojas kolektīvi, ir lielākas pilnvaras nekā individuāliem ražotājiem, un tie uzņemas kolektīvu atbildību par savu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu pārvaldību, tai skaitā reaģējot uz sabiedrības pieprasījumu pēc produktiem, kas iegūti ilgtspējīgas ražošanas rezultātā. Līdzīgā kārtā ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmētu produktu ražotāju kolektīvā organizācija var labāk nodrošināt taisnīgu pievienotās vērtības sadalījumu starp piegādes ķēdes dalībniekiem, lai ražotājiem nodrošinātu taisnīgus ienākumus, kas sedz tiem radušās izmaksas un ļauj veikt turpmākus ieguldījumus savu produktu kvalitātē un ilgtspējā. Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu izmantošana ir taisnīga atlīdzība ražotājiem par darbu, kas ieguldīts, ražojot daudzveidīgus un kvalitatīvus produktus. Tajā pašā laikā tas var dot labumu lauku ekonomikai, jo sevišķi attiecībā uz apgabaliem ar dabas vai citiem īpašiem ierobežojumiem, piemēram, kalnu rajoniem un attāliem apgabaliem, tostarp tālākajiem reģioniem, kur lauksaimniecības nozare veido nozīmīgu ekonomikas daļu un ražošanas izmaksas ir augstas. Tādā veidā kvalitātes shēmas var veicināt un papildināt lauku attīstības politiku, kā arī kopējās lauksaimniecības politikas (“KLP”) tirgus un ienākumu atbalsta politikas virzienus. Konkrētāk, ar tām var veicināt lauksaimniecības nozares un jo īpaši nelabvēlīgā situācijā esošu apgabalu attīstību. Komisijas 2021. gada 30. jūnija paziņojumā “Ilgtermiņa redzējums par ES lauku apvidiem: kāds ceļš ejams, lai līdz 2040. gadam lauku apvidi kļūtu spēcīgāki, savienoti, izturētspējīgi un pārtikuši” ir atzīta ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu būtiskā nozīme lauku apvidu atbalsta pamatiniciatīvās, ņemot vērā to ieguldījumu lauku apvidu labklājībā, ekonomikas dažādošanā un attīstībā, kā arī ciešo saikni starp produktu un tā teritoriālo izcelsmi. Savienības sistēma, kas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes aizsargā, paredzot to iekļaušanu reģistrā Savienības līmenī, veicina lauksaimniecības nozares attīstību, jo no tās izrietošā vienotākā pieeja nodrošina godīgu konkurenci to ražotāju vidū, kuru ražotajiem produktiem ir šādas norādes, un paaugstina produktu uzticamību no patērētāju viedokļa. Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu sistēmas mērķis ir dot iespēju patērētājiem pārdomātāk izvēlēties pirkumus un, izmantojot marķējumu un reklāmu, palīdzēt viņiem pareizi identificēt produktus tirgū. |
(20) |
Vienotai un izsmeļošai ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu sistēmai būtu gan Savienībā, gan trešās valstīs būtiski jāveicina informētība par simboliem, norādēm un saīsinājumiem, kas apliecina dalību Savienības kvalitātes shēmās un to pievienoto vērtību, to atzīšana un patērētāju izpratne par tiem. Minētā sistēma varētu stiprināt un atvieglot tādu produktu popularizēšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1144/2014 (8), kas apzīmēti ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm. |
(21) |
Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kas ir intelektuālā īpašuma tiesību veids, palīdz operatoriem un uzņēmumiem piešķirt vērtību saviem nemateriālajiem aktīviem. Lai izvairītos no nevienlīdzīgu konkurences apstākļu radīšanas un stiprinātu iekšējo tirgu, ikvienam ražotājam, arī ražotājam no trešās valsts, vajadzētu būt iespējai izmantot reģistrētu nosaukumu un tirgot ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm apzīmētus produktus visā Savienībā un elektroniskajā komercijā, ar noteikumu, ka attiecīgais produkts atbilst attiecīgās specifikācijas prasībām un ražotājs ir iekļauts kontroles sistēmā. Ņemot vērā pieredzi, kas gūta, īstenojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 un (ES) 2019/787 un Regulu (ES) Nr. 1151/2012 (9), ir jārisina daži juridiski jautājumi, jāprecizē un jāvienkāršo konkrēti noteikumi un jāracionalizē procedūras. |
(22) |
Lai reglamentētu lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, ir lietderīgi attiecīgos lauksaimniecības produktus un pārtikas produktus definēt tā, lai ņemtu vērā starptautisko tiesisko regulējumu, proti, Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) Nolīgumu par lauksaimniecību, vienlaikus ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) I pielikumā uzskaitīto lauksaimniecības produktu darbības jomu. Tāpēc būtu jāatsaucas uz kombinēto nomenklatūru, kas izveidota ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2658/87 (10). Tādējādi lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem būtu jāietver produkti, uz kuriem attiecas kombinētās nomenklatūras 1.–23. nodaļa, tostarp produkti, kas uzskaitīti šīs regulas I pielikumā. |
(23) |
Savienības kvalitātes politikai būtu jāveicina pārkārtošanās uz ilgtspējīgu pārtikas sistēmu, un tai būtu jāatbilst sabiedrības prasībām pēc ilgtspējīgām, videi un klimatam draudzīgām, dzīvnieku labturību veicinošām, resursefektīvām, sociāli un ētiski atbildīgām ražošanas metodēm. Ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm apzīmētu produktu ražotāji būtu jāmudina ievērot ilgtspējīgu praksi, kas ietver vidiskos, sociālos un ekonomiskos mērķus, kuri pārsniedz obligātos standartus. Šādu praksi varētu noteikt produkta specifikācijā vai atsevišķā iniciatīvā. Produkta specifikācijā iekļautajai ilgtspējas praksei būtu jāattiecas uz vismaz vienu no trim galvenajiem ilgtspējas veidiem, proti, vidisko, sociālo un ekonomisko ilgtspēju. |
(24) |
Ilgtspējas praksei būtu jāveicina viena vai vairāku vidisko, sociālo vai ekonomisko mērķu sasniegšana. Vidisko mērķu vidū vajadzētu būt klimata pārmaiņu mitigācijai un klimatadaptācijai, augsnes, ainavas, ūdens un dabas resursu saglabāšanai un ilgtspējīgai izmantošanai, biodaudzveidības saglabāšanai, retu sēklu, vietējo dzīvnieku sugu un augu šķirņu saglabāšanai, īsu piegādes ķēžu popularizēšanai un dzīvnieku labturības pārvaldībai un veicināšanai. Sociālajiem mērķiem būtu jāietver darba un nodarbinātības apstākļu, kā arī darba koplīguma slēgšanas sarunu, sociālās aizsardzības un drošības standartu uzlabošana, ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmētu produktu gados jaunu un jaunpienācēju ražotāju piesaistīšana un atbalstīšana, lai atvieglotu paaudžu maiņu un veicinātu solidaritāti un zināšanu nodošanu no paaudzes paaudzē. Ekonomiskajiem mērķiem būtu jāietver ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmētu produktu ražotāju stabilu un taisnīgu ienākumu un spēcīgas pozīcijas nodrošināšana visā vērtības ķēdē, ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmētu produktu ekonomiskās vērtības uzlabošana un pievienotās vērtības pārdale visā vērtības ķēdē, lauku ekonomikas dažādošanas un lauku attīstības, tostarp nodarbinātības lauksaimniecībā, un lauku apvidu saglabāšanas, veicināšana. |
(25) |
Lai padarītu redzamākus ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm apzīmēto produktu ražotāju centienus saistībā ar ilgtspēju, ražotāju grupas vai atzītas ražotāju grupas var sagatavot ilgtspējas ziņojumus, kuros tās informē par attiecīgā produkta ražošanā izmantoto ilgtspējīgo praksi. Minētos ziņojumus Komisijai vajadzētu publiskot. |
(26) |
Savienība jau kādu laiku ir centusies vienkāršot KLP tiesisko regulējumu. Ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmētu produktu specifikācijas grozīšanas procedūras jau ir vienkāršotas un padarītas efektīvākas attiecībā uz vīnu un lauksaimniecības pārtikas produktiem KLP pārskatīšanas ietvaros, jo īpaši paplašinot “standarta grozījumu” režīmu, kas iepriekš bija piemērojams vīna un stipro alkoholisko dzērienu nozarē, un attiecinot to arī uz lauksaimniecības produktu nozari. Tas samazina to grozījumu apstiprināšanas posmus, kuri neattiecas ne uz būtiskiem produkta specifikācijas elementiem, ne arī ietekmē to trešo personu intereses, kuras ir iedibinātas vai ir rezidenti dalībvalstīs, kas nav attiecīgās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes izcelsmes dalībvalsts. Lai vēl vairāk vienkāršotu laikietilpīgās reģistrācijas procedūras, Savienības grozījums un reģistrācijas anulēšana, saskaņoti procedūras noteikumi par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm vīnam, stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem un lauksaimniecības produktiem būtu jānosaka vienā tiesību aktā, vienlaikus saglabājot konkrētiem produktiem paredzētos noteikumus, kas attiecībā uz vīnu noteikti Regulā (ES) Nr. 1308/2013, attiecībā uz stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem – Regulā (ES) 2019/787 un attiecībā uz lauksaimniecības produktiem – šajā regulā. Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu, kuru izcelsme ir Savienībā, reģistrācijas procedūras, Savienības grozījumi produkta specifikācijā un reģistrācijas anulēšana, tai skaitā iebildumu procedūras, būtu jāveic dalībvalstīm un Komisijai. Dalībvalstīm un Komisijai vajadzētu būt atbildīgām par atsevišķiem katras procedūras posmiem. Tomēr attiecībā uz standarta grozījumu apstiprināšanu dalībvalstīm vajadzētu būt atbildīgām tikai par procedūras pārvaldību un galīgā lēmuma pieņemšanu. Dalībvalstīm vajadzētu būt atbildīgām par procedūras pirmo posmu, kas ietver pieteikuma saņemšanu no ražotāju grupas, tā novērtēšanu, tostarp valsts iebildumu procedūras rīkošanu, un – atkarībā no novērtējuma rezultātiem – pieteikuma iesniegšanu Komisijai. Komisijai vajadzētu būt atbildīgai par pieteikuma izskatīšanu procedūras otrajā posmā, tai skaitā par starptautiskas iebildumu procedūras veikšanu, un par lēmuma pieņemšanu par to, vai piešķirt vai nepiešķirt aizsardzību ģeogrāfiskās izcelsmes norādei. Būtu jānosaka termiņi iebilduma iesniegšanai, lai nodrošinātu, ka tiesības uz iebildumu tiek pilnībā izmantotas, nekavējot reģistrācijas procesu. Iebildumu iesniedzējam vajadzētu būt iespējai, apspriežoties ar pieteikuma iesniedzēju, iebildumā izklāstītajiem pamatojumiem pievienot sīkāku informāciju. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes būtu jāreģistrē tikai Savienības līmenī. Tomēr, sākot no dienas, kurā Komisijai iesniegts pieteikums reģistrēšanai Savienības līmenī, dalībvalstīm būtu jāvar piešķirt pagaidu aizsardzību valsts līmenī, neietekmējot Savienības iekšējo tirgu vai starptautisko tirdzniecību. Aizsardzībai, ko, veicot reģistrāciju, piešķir ar šo regulu, vajadzētu būt vienlīdz pieejamai trešo valstu ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kas atbilst attiecīgajiem kritērijiem un ir aizsargātas to izcelsmes valstī. Attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm produktiem, kuru izcelsme ir trešās valstīs, atbilstošās procedūras būtu jāveic Komisijai. |
(27) |
Lai dalībvalstis, trešās valstis un fiziskas vai juridiskas personas, kas ir iedibinātas vai ir rezidenti trešā valstī, varētu vērst Komisijas uzmanību uz jebkuru kļūdu vai papildu informāciju saistībā ar reģistrācijas pieteikumu, būtu jāparedz iespēja iesniegt piezīmes. |
(28) |
Lai nodrošinātu saskaņotu un efektīvu lēmumu pieņemšanu attiecībā uz aizsardzības pieteikumiem un apstrīdēšanu tiesā, kas iesniegti saskaņā ar valsts procedūru, Komisija būtu regulāri un savlaicīgi jāinformē par to, kad valsts tiesās vai citās struktūrās ir uzsāktas procedūras attiecībā uz reģistrācijas pieteikumu, ko dalībvalsts nosūtījusi Komisijai, un par minēto procedūru galīgajiem rezultātiem. Tā paša iemesla dēļ, ja dalībvalsts uzskata, ka valsts lēmums, uz kuru balstīts aizsardzības pieteikums, valsts tiesvedības rezultātā, iespējams, tiks atzīts par nederīgu, tai par šo novērtējumu būtu jāinformē Komisija. Ja dalībvalsts lūdz apturēt pieteikuma izskatīšanu Savienības līmenī, Komisija būtu jāatbrīvo no pienākuma ievērot šajā regulā noteikto izskatīšanas termiņu. Lai pieteikuma iesniedzēju aizsargātu no ļaunprātīgas tiesvedības un saglabātu pieteikuma iesniedzēja tiesības uz nosaukuma aizsardzību saprātīgā termiņā, atbrīvojums būtu jāattiecina tikai uz gadījumiem, kad reģistrācijas pieteikums ar nekavējoties piemērojamu, bet ne galīgu tiesas nolēmumu valsts līmenī ir atzīts par nederīgu, vai kad dalībvalstis uzskata, ka pieteikuma derīguma apstrīdēšanas prasība ir balstīta uz pamatotiem iemesliem. |
(29) |
Lai operatoriem, kuru intereses ietekmē nosaukuma reģistrācija, ļautu ierobežotu laikposmu turpināt izmantot minēto nosaukumu, lai gan tā izmantošana būtu pretrunā šajā regulā noteiktajam aizsardzības režīmam, nosaukumu izmantošanai būtu jāpiešķir īpašas atkāpes pārejas laika veidā. Šādus periodus būtu jāatļauj arī, lai pārvarētu īslaicīgas grūtības un lai ilgtermiņā nodrošinātu, ka visi ražotāji ievēro produkta specifikāciju. |
(30) |
Lai nodrošinātu pārredzamību un vienādu darbību visās dalībvalstīs, ir jāizveido un jāuztur vienots elektronisks Savienības ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrs, kurā tās reģistrētas kā aizsargāti cilmes vietas nosaukumi vai aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes. Regulāri atjauninātajam reģistram būtu jāsniedz informācija patērētājiem un tirdzniecībā iesaistītajiem par visu veidu ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kas iekļautas minētajā reģistrā. Reģistram vajadzētu būt elektroniskai datubāzei, kas tiek glabāta informācijas sistēmā, un tam būtu jābūt pieejamam publiski. EUIPO, pamatojoties uz savu pieredzi citu intelektuālā īpašuma tiesību reģistru pārvaldīšanā, vajadzētu uzturēt un pastāvīgi atjaunināt Savienības reģistru attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrāciju, grozīšanu un anulēšanu. |
(31) |
Savienība risina sarunas ar tirdzniecības partneriem par starptautiskiem nolīgumiem, arī tādiem, kuri palielina cilmes vietas nosaukumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību. Lai veicinātu to, ka sabiedrībai tiek sniegta informācija par nosaukumiem, kas aizsargāti ar minētajiem starptautiskiem nolīgumiem, un jo īpaši lai nodrošinātu minēto nosaukumu aizsardzību un lietošanas kontroli, šos nosaukumus var ierakstīt Savienības ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā. Ja vien šādos starptautiskajos nolīgumos nosaukumi nav īpaši minēti kā cilmes vietas nosaukumi, tie būtu jāieraksta reģistrā kā aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes. |
(32) |
Lai nodrošinātu optimālu iekšējā tirgus darbību, ir svarīgi, ka ražotāji un citi attiecīgie operatori, iestādes un patērētāji var ātri un viegli piekļūt attiecīgajai informācijai par reģistrētu aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi. Vajadzības gadījumā minētajā informācijā būtu jāiekļauj informācija par valsts līmenī atzītas ražotāju grupas identitāti. |
(33) |
Lai panāktu, ka Savienības ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā iekļautie nosaukumi tiek lietoti godīgi, un lai novērstu praksi, kas var maldināt patērētājus, būtu jānodrošina šo nosaukumu aizsardzība. Lai stiprinātu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību un efektīvāk apkarotu pārkāpumus, cilmes vietu nosaukumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzība būtu jāattiecina uz visiem domēna nosaukumiem, kas ir pieejami Savienībā, neatkarīgi no attiecīgo reģistru izveides vietas. |
(34) |
Lai noteiktu, vai produkti ir salīdzināmi ar produktiem, kuri apzīmēti ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, būtu jāņem vērā visi attiecīgie faktori. Minētajiem faktoriem būtu jāietver tas, vai produktiem ir kopīgas objektīvas īpašības, piemēram, ražošanas metode, fiziskais izskats vai to pašu izejvielu izmantošana; kādos apstākļos produkti tiek izmantoti no konkrētās sabiedrības daļas viedokļa; vai tos bieži izplata, izmantojot vienus un tos pašus kanālus; un vai uz tiem attiecas līdzīgi tirdzniecības noteikumi. |
(35) |
Pamatojoties uz Eiropas Savienības Tiesas iedibināto judikatūru, atsaukšanās uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādi var notikt jo īpaši tad, ja samērā labi informēta, uzmanīga un apdomīga vidusmēra Eiropas patērētāja apziņā tiek radīta saikne ar produktu, kas apzīmēts ar reģistrētu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, tostarp attiecībā uz apzīmējumu, zīmi vai citu marķēšanas vai iepakošanas līdzekli. |
(36) |
Ņemot vērā komercpraksi un Savienības judikatūru, ir nepieciešama skaidrība par ģeogrāfiskās izcelsmes norādes izmantošanu tāda pārstrādes produkta tirdzniecības nosaukumā, kura sastāvdaļa ir ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmēts produkts. Būtu jānodrošina, ka šāda izmantošana notiek saskaņā ar godīgu komercpraksi un nevājina un nemazina ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmēta produkta reputāciju vai tai nekaitē. Šajā nolūkā būtu jāpievieno nosacījumi attiecībā uz īpašībām, ko ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmēta sastāvdaļa piešķir pārstrādātajam pārtikas produktam. Turklāt fasētu pārtikas produktu ražotājiem būtu jāpaziņo atzītai ražotāju grupai, ja šāda grupa pastāv, pirms sākt izmantot ģeogrāfiskās izcelsmes norādi fasēta pārtikas produkta nosaukumā. Šāda pieeja atbilst mērķim stiprināt ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību un palielināt atzīto ražotāju grupu lomu. Lai sasniegtu minētos mērķus, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai saglabāt vai ieviest papildu valsts procesuālos noteikumus, kas piemērojami iekšējām situācijām, kad fasētu pārtikas produktu ražotājs un atzītā ražotāju grupa ir iedibināti minētās dalībvalsts teritorijā, saskaņā ar Līgumiem un judikatūru un nekavējot brīvu preču apriti un brīvību veikt uzņēmējdarbību. Turklāt, ievērojot līgumslēgšanas brīvības principu, atzīta ražotāju grupa un fasētu pārtikas produktu ražotājs var noslēgt savstarpēju vienošanos par konkrētiem tehniskiem un vizuāliem elementiem sastāvdaļas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes noformējumā fasēta pārtikas produkta nosaukumā. |
(37) |
Noteikumi attiecībā uz tādu apzīmējumu turpmāku lietošanu, kas ir sugas vārdi, būtu jāpadara skaidrāki, lai sugas vārdiem, kas ir līdzīgi vai veido daļu no aizsargāta nosaukuma vai apzīmējuma, saglabātu to sugas vārda statusu. |
(38) |
Būtu jāprecizē saskaņā ar šo regulu piešķirtās aizsardzības darbības joma, jo īpaši attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2015/2436 (11) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/1001 (12) noteiktajiem ierobežojumiem jaunu preču zīmju reģistrācijai, kas ir pretrunā ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrācijai. Šāds precizējums ir nepieciešams arī attiecībā uz agrāko tiesību īpašniekiem intelektuālā īpašuma jomā, jo īpaši attiecībā uz preču zīmēm un homonīmiem nosaukumiem, kas reģistrēti kā ģeogrāfiskās izcelsmes norādes. |
(39) |
Būtu jāprecizē preču zīmju un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu attiecības attiecībā uz preču zīmju pieteikumu noraidīšanas kritērijiem, preču zīmju atzīšanu par spēkā neesošām un preču zīmju un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu līdzāspastāvēšanu. |
(40) |
Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes var reģistrēt arī kā preču zīmes, ja tas nav pretrunā šai regulai. Šajā nolūkā šī regula neietekmē valstu noteikumus attiecībā uz minēto preču zīmju vērtēšanu pēc grāmatvedības standartiem un to iekļaušanu ražotāju un ražotāju grupu gada bilancē. |
(41) |
Ražotāju grupām ir būtiska nozīme ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrācijas pieteikuma procesā un savu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu pārvaldībā. Ražotāju grupām pieteikumu sagatavošanā var palīdzēt ieinteresētās personas, piemēram, reģionālās un vietējās iestādes. Ražotāju grupu rīcībā būtu jādod līdzekļi, kas ļautu labāk identificēt un tirgū izcelt grupu ražoto produktu īpašās iezīmes. Tādēļ būtu jāprecizē ražotāju grupas loma. |
(42) |
Ņemot vērā, ka ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm apzīmētu produktu ražotāji lielākoties ir mazi vai vidēji uzņēmumi, tiem nākas konkurēt ar citiem operatoriem pārtikas piegādes ķēdē, un tas var radīt negodīgu konkurenci starp vietējiem ražotājiem un tiem, kas darbojas plašākā mērogā. Šajā kontekstā visu iesaistīto ražotāju interesēs ir ļaut vienai ražotāju grupai veikt konkrētas darbības ražotāju vārdā. Šajā nolūkā būtu jānosaka atzītās ražotāju grupas kategorija. Papildus vispārējiem noteikumiem par ražotāju grupām, kuri attiecīgi būtu jāpiemēro arī atzītām ražotāju grupām, ir jānosaka kritēriji atzītas ražotāju grupas kvalificēšanai un ar to saistītās īpašās papildu tiesības, jo īpaši, lai nodrošinātu atzītām ražotāju grupām pareizos instrumentus, ar ko labāk panākt to intelektuālā īpašuma tiesību izpildi negodīgas un vērtību samazinošas prakses gadījumā. Šajā sakarā atzītajām ražotāju grupām vajadzētu būt iespējai pārstāvēt visus ar attiecīgajām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm apzīmēto produktu ražotājus un rīkoties to vārdā. Tām būtu arī jāuztic veikt konkrētus šajā regulā uzskaitītus specifiskus uzdevumus, jo īpaši tāpēc, ka minēto uzdevumu ietekme vai mērogs attiecas uz visiem šādiem ražotājiem. Šajā nolūkā sadalījumu starp valsts, reģionālo un vietējo līmeni saprot saskaņā ar dalībvalstu konstitucionālo struktūru un valsts tiesību aktiem. Noteikumu par atzītām ražotāju grupām pamatā ir vairākās dalībvalstīs sen iedibinātās sistēmas. Šīs pastāvošās sistēmas liecina, ka atzītā ražotāju grupa ir vērtīgs instruments ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu kolektīvajai pārvaldībai un aizsardzībai, un tas būtu jāsaglabā. Tādēļ šai regulai būtu jānodrošina vajadzīgie regulatīvie instrumenti dalībvalstīm, kas vēlas jebkurā laikā izveidot šādas sistēmas. |
(43) |
Ar attiecīgo dalībvalstu piekrišanu būtu jāatzīst arī viena ražotāju grupa tādu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu gadījumā, kuru ģeogrāfiskās izcelsmes apgabals aptver vairāk par vienu dalībvalsti. Ņemot vērā Līguma par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas Protokolu par Īriju/Ziemeļīriju (13), tas pats būtu jāpiemēro attiecībā uz Ziemeļīrijas teritoriju. |
(44) |
Ņemot vērā vērtīgo un ilgstošo ieguldījumu, ko ražotāju grupu apvienības sniegušas ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu sistēmas veicināšanā un popularizēšanā, būtu jānosaka šādu apvienību loma un funkcijas. |
(45) |
Lai uzlabotu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu izpildi tirgū, saikne starp interneta domēna nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību būtu jāprecizē tādos aspektos kā tiesiskās aizsardzības pasākumu piemērošanas joma, ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu atzīšana strīdu izšķiršanā un domēna nosaukumu godīga izmantošana. Valsts koda augstākā līmeņa domēnu nosaukumu reģistru alternatīvās strīdu izšķiršanas sistēmās visā Savienībā ģeogrāfiskās izcelsmes norādes būtu jāatzīst par tiesībām, uz kurām var atsaukties šādu strīdu gadījumā. |
(46) |
Lai izvairītos no nevienlīdzīgu konkurences apstākļu radīšanas, ikvienam operatoram, arī trešās valsts operatoram, vajadzētu būt iespējām izmantot reģistrētu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi ar noteikumu, ka attiecīgais produkts atbilst attiecīgās produkta specifikācijas prasībām. Dalībvalstu izveidotajai sistēmai būtu arī jānodrošina, ka operatoriem, kuri ievēro noteikumus, ir tiesības uz produkta specifikācijas ievērošanas pārbaudi. |
(47) |
Simboliem, norādēm un saīsinājumiem, kas norāda uz reģistrētu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi un attiecīgām tiesībām Savienībā, vajadzētu būt aizsargātiem Savienībā, kā arī trešās valstīs, lai nodrošinātu, ka tos lieto īstiem produktiem un ka patērētāji netiek maldināti par produktu īpašībām. |
(48) |
Stipro alkoholisko dzērienu un lauksaimniecības produktu marķēšanai būtu jāpiemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1169/2011 (14) vispārīgie noteikumi un jo īpaši noteikumi, kuru mērķis ir nepieļaut marķējumu, kas varētu radīt neskaidrības patērētājiem vai tos maldināt. |
(49) |
Savienības simbolu izmantošana uz lauksaimniecības produktu ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi iepakojuma (marķējuma un reklāmas materiāla) būtu jānosaka par obligātu, lai labāk iepazīstinātu patērētājus ar šo produktu kategoriju un ar tiem saistītajām garantijām un lai ļautu vieglāk atpazīt minētos produktus tirgū, tādējādi atvieglojot pārbaudes. Ņemot vērā stipro alkoholisko dzērienu īpašo raksturu, attiecībā uz tiem būtu jāsaglabā īpaši marķēšanas noteikumi. Attiecībā uz trešās valsts ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm un cilmes vietas nosaukumiem lauksaimniecības produktiem Savienības simbolu vai norāžu lietošanai būtu jāpaliek brīvprātīgai. Regulā (ES) Nr. 1308/2013 būtu jāsaglabā marķēšanas noteikumi attiecībā uz aizsargātiem cilmes vietas nosaukumiem (“ACVN”) un aizsargātām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm (“AĢIN”) vīna nozarē, vienlaikus precizējot, ka marķējumā var pievienot arī saīsinājumus “ACVN” un “AĢIN”. |
(50) |
Lai padarītu redzamākus ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm apzīmēto produktu ražotājus, uz etiķetes būtu obligāti jānorāda ražotāja nosaukums vai – lauksaimniecības produktu gadījumā – operatora nosaukums. |
(51) |
Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu pievienotās vērtības pamatā ir patērētāju uzticēšanās. Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu sistēma lielā mērā balstās uz ražotāju paškontroli, pienācīgu rūpību un individuālu atbildību, savukārt dalībvalstu kompetento iestāžu uzdevums ir veikt nepieciešamos pasākumus, ar kuriem novērš vai pārtrauc tādu produktu nosaukumu lietošanu, kas neatbilst ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu noteikumiem. Komisijas uzdevums ir veikt dalībvalstu revīziju, pamatojoties uz riska analīzi. Uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm būtu jāattiecina oficiālo kontroļu sistēma saskaņā ar principiem, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/625 (15), un tai būtu jāietver kontroļu sistēma visos ražošanas, pārstrādes un izplatīšanas posmos. Uz katru operatoru būtu jāattiecina kontroles sistēma, ar ko pārbauda atbilstību produkta specifikācijai. Ņemot vērā to, ka uz vīnu attiecas īpaša kontrole, kas paredzēta Regulā (ES) Nr. 1308/2013, šajā regulā būtu jānosaka tikai stipro alkoholisko dzērienu un lauksaimniecības produktu kontroles. |
(52) |
Lai nodrošinātu to kompetento iestāžu objektivitāti un efektivitāti, kas norīkotas pārbaudīt atbilstību produkta specifikācijai, tām būtu jāatbilst vairākiem darbības kritērijiem. Lai atvieglotu kontroles iestāžu darbu un sistēmu padarītu efektīvāku, būtu jāparedz noteikumi par konkrētu oficiālu kontroles uzdevumu deleģēšanu deleģētajām un produktu sertifikācijas struktūrām un fiziskām personām. Informācija par kompetentajām iestādēm, deleģētajām un produktu sertifikācijas struktūrām un fiziskām personām būtu jāpublisko, lai nodrošinātu pārredzamību un dotu iespēju ieinteresētajām personām ar tām sazināties. |
(53) |
Deleģēto un produktu sertifikācijas struktūru akreditācijā būtu jāizmanto Eiropas Standartizācijas komitejas izstrādātie Eiropas standarti un Starptautiskās Standartu organizācijas izstrādātie starptautiskie standarti; minētie standarti minētajām struktūrām būtu jāizmanto arī savā darbībā. Minēto struktūru akreditācijai būtu jānotiek saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 765/2008 (16). |
(54) |
Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu tiesību izpilde tirgū saskaņā ar Regulu (ES) 2017/625 ir svarīga, lai novērstu krāpniecisku un maldinošu praksi un lai ļautu efektīvi apkarot viltošanu, tādējādi nodrošinot, ka ražotāji saņem pienācīgu atlīdzību par savu ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi marķēto produktu pievienoto vērtību un ka šo ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu nelikumīgiem lietotājiem tiek liegta iespēja pārdot savus produktus. Kontrole tirgū būtu jāveic, pamatojoties uz riska novērtējumu vai operatoru vai kompetento iestāžu paziņojumiem, lai nodrošinātu atbilstību produkta specifikācijai vai vienotajam dokumentam, vai tam līdzvērtīgam dokumentam, piemēram, produkta specifikācijas kopsavilkumam. Būtu jāveic attiecīgi efektīvi un samērīgi administratīvi un tiesiski pasākumi ar mērķi novērst vai pārtraukt tādu produktu vai pakalpojumu nosaukumu izmantošanu, kā rezultātā netiek ievērotas vai tiek pārkāptas aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu tiesības. |
(55) |
Turklāt, ņemot vērā tiešsaistes starpniecības pakalpojumu pieaugošo izmantošanu, īpaša uzmanība jāpievērš ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzībai pret domēnu nosaukumiem, kas ir pretrunā minētajai aizsardzībai. Kompetentās valsts iestādes ir jānodrošina ar instrumentiem, lai tās pienācīgi reaģētu uz šajā regulā noteikto ģeogrāfiskās izcelsmes norādes aizsardzības pārkāpumu ar reģistrētu domēna nosaukumu. Tāpēc, veicot oficiālās kontroles uzdevumus, minētajām iestādēm būtu jāspēj veikt piemērotus pasākumus, lai attiecīgās dalībvalsts teritorijā liegtu piekļuvi domēnu nosaukumiem, kas reģistrēti, pārkāpjot ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību, ņemot vērā proporcionalitātes principu un skarto personu tiesības un intereses. Šādiem pasākumiem būtu jāatbilst citiem attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem, piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2022/2065 (17). |
(56) |
Aizvien biežāk produktu, tai skaitā ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmētu produktu, pārdošanai tiek izmantoti starpnieku pakalpojumi, it sevišķi tiešsaistes platformas, un dažos gadījumos tās var būt nozīmīgs krāpšanas novēršanas darbalauks. Informācija par preču reklāmu, popularizēšanu un pārdošanu, kas ir pretrunā ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzībai, saskaņā ar Regulu (ES) 2022/2065 būtu jāuzskata par nelikumīgu saturu. Šajā sakarā šī regula paredz šāda nelikumīga satura identificēšanu un iespējamus pasākumus, kas jāveic valstu iestādēm. |
(57) |
Ņemot vērā to, ka produktu ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, kas ražots vienā dalībvalstī, var pārdot citā dalībvalstī, efektīvas kontroles nolūkā būtu jānodrošina administratīvā palīdzība dalībvalstu starpā un būtu jānosaka minētās administratīvās palīdzības praktiskie aspekti. |
(58) |
Lai iekšējais tirgus darbotos optimāli, ir svarīgi, lai ražotāji vairākās situācijās, piemēram, muitas kontrolēs vai tirgus inspekcijās vai pēc tirdzniecības operatoru pieprasījuma, ātri un viegli pierāda, ka viņiem ir atļauts izmantot aizsargāto nosaukumu. Šajā nolūkā operatora vajadzībām būtu jādara pieejams apliecinājums par produkta specifikācijas ievērošanu. |
(59) |
Ņemot vērā pastāvošo praksi, arī turpmāk būtu jāsaglabā divi atšķirīgi instrumenti, kas parāda saikni starp produktu un tā ģeogrāfisko izcelsmi, proti, cilmes vietas nosaukumi un ģeogrāfiskās izcelsmes norādes. Augu šķirņu un dzīvnieku šķirņu noteikumi un definīcijas būtu jāprecizē, lai labāk izprastu to attiecības ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm konfliktu gadījumā. Noteikumiem par barības un izejvielu iegūšanu būtu jāpaliek nemainīgiem. |
(60) |
Attiecībā uz aizsargātiem cilmes vietas nosaukumiem saikni starp ģeogrāfisko vidi un produkta īpašo kvalitāti vai īpašībām, kas galvenokārt vai ekskluzīvi ir attiecināmas uz minēto vidi, parasti veido vairāki elementi. Pagaidu grozījumi, ar kuriem uz ierobežotu laiku aptur prasību iegūt minimālo 50 % barības daudzumu ģeogrāfiskajā apgabalā, būtu jāpieņem tikai tad, ja tie neietekmē saikni visu elementu kopumā, jo tas to padarītu par spēkā neesošu un ļautu ar aizsargāto nosaukumu tirgot produktus, kuriem pilnībā ir atņemta konkrētā kvalitāte vai īpašības, kas saistītas ar ģeogrāfisko apgabalu. |
(61) |
Produktam ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi būtu jāatbilst konkrētiem produkta specifikācijā izklāstītiem nosacījumiem. Lai šāda informācija būtu viegli saprotama arī ieinteresētajām personām, produkta specifikācijas kopsavilkums būtu jāsniedz vienā dokumentā. |
(62) |
Garantētu tradicionālo īpatnību produktu shēmas īpašais mērķis ir palīdzēt tradicionālo produktu ražotājiem informāciju par viņu ražoto produktu vērtību paaugstinošām pazīmēm nodot patērētājiem. Lai izvairītos no nevienlīdzīgu konkurences apstākļu radīšanas, ikvienam ražotājam, arī ražotājam no trešās valsts, vajadzētu būt tiesībām izmantot reģistrētu garantētu tradicionālo īpatnību produkta nosaukumu ar noteikumu, ka attiecīgais produkts atbilst attiecīgās specifikācijas prasībām un ražotājs ir iekļauts kontroles sistēmā. |
(63) |
Tā kā nav vispārēju starptautisku saistību atzīt garantētu tradicionālo īpatnību produktu shēmas, kas var pastāvēt trešās valstīs, un tā kā šī regula ir piemērojama tikai Savienībā, tradicionālā prakse attiecībā uz ražošanas veidu, pārstrādi vai sastāvu un tādu produktu izejvielu vai sastāvdaļu tradicionālā izmantošana, kuras apzīmētas ar nosaukumu, ko var reģistrēt kā garantētu tradicionālo īpatnību produktu, būtu jāsaprot kā atsauce uz šādu praksi vai izmantošanu Savienībā. Tam būtu jāattiecas arī uz pieteikumiem, kuru izcelsme ir trešās valstīs. |
(64) |
Ņemot vērā, ka ir reģistrēti tikai daži nosaukumi, pašreizējā garantētu tradicionālo īpatnību produktu shēma nav realizējusi savas iespējas. Tāpēc pašreizējie noteikumi būtu jāuzlabo, jāpadara skaidrāki un konkrētāki, lai shēma būtu saprotamāka, labāk darbotos un būtu pievilcīgāka iespējamiem pieteikumu iesniedzējiem. Lai nodrošinātu autentisku tradicionālo produktu nosaukumu reģistrāciju, būtu jāpielāgo nosaukuma reģistrācijas kritēriji un nosacījumi, konkrētāk, atceļot nosacījumu, ka garantētu tradicionālo īpatnību produktam ir jābūt īpašām iezīmēm. |
(65) |
Lai nodrošinātu garantētu tradicionālo īpatnību produktu atbilstību to specifikācijai, kā arī to viendabīgumu, pašiem ražotājiem, apvienojoties grupās, specifikācijā būtu jānosaka produkta definīcija. Iespējai reģistrēt nosaukumu kā garantētu tradicionālo īpatnību produktu vajadzētu būt pieejamai trešo valstu ražotājiem. |
(66) |
Lai nodrošinātu pārredzamību, garantētu tradicionālo īpatnību produkti būtu jāiekļauj Savienības garantētu tradicionālo īpatnību produktu reģistrā. |
(67) |
Savienībā ražotu garantētu tradicionālo īpatnību produktu marķējumā būtu jānorāda Savienības simbols, un to būtu jāspēj sasaistīt ar norādi “garantētas tradicionālās īpatnības”. Lai nodrošinātu vienotu pieeju visā iekšējā tirgū, būtu attiecīgi jāreglamentē nosaukumu, Savienības simbola un norādes izmantošana. |
(68) |
Garantētu tradicionālo īpatnību produkti tirgū būtu pilnvērtīgi jāaizsargā, lai to ražotāji saņemtu pienācīgu atlīdzību par to pievienoto vērtību un lai garantētu tradicionālo īpatnību nosaukumu nelikumīgiem lietotājiem tiktu liegta iespēja pārdot savus produktus. |
(69) |
Lai izvairītos no patērētāju maldināšanas, reģistrētie garantētu tradicionālo īpatnību produkti būtu jāaizsargā pret jebkādu ļaunprātīgu izmantošanu vai atdarināšanu, arī attiecībā uz produktiem, kurus izmanto kā sastāvdaļas, kā arī pret jebkuru citu praksi, kas var maldināt patērētāju. Ar tādu pašu mērķi būtu jāparedz noteikumi par garantētu tradicionālo īpatnību produktu nosaukumu konkrētiem izmantošanas veidiem, jo īpaši attiecībā uz tādu apzīmējumu izmantošanu Savienībā, kas ir sugas vārdi, marķējumu, kas satur vai ietver augu šķirnes vai dzīvnieku šķirnes nosaukumu, un preču zīmēm. |
(70) |
Reģistrācijas, produkta specifikācijas grozījumu un reģistrācijas anulēšanas procedūras attiecībā uz Savienības izcelsmes garantētu tradicionālo īpatnību produktiem, arī iebildumu procedūras, būtu jāveic dalībvalstīm un Komisijai. Dalībvalstīm un Komisijai vajadzētu būt atbildīgām par atsevišķiem katras procedūras posmiem. Dalībvalstīm vajadzētu būt atbildīgām par procedūras pirmo posmu, kas ietver pieteikuma saņemšanu no ražotāju grupas, tā novērtēšanu, tostarp valsts iebildumu procedūras rīkošanu, un – atkarībā no novērtējuma rezultātiem –pieteikuma reģistrācijai Savienības posmā iesniegšanu Komisijai. Komisijai vajadzētu būt atbildīgai par pieteikuma izskatīšanu, tostarp par starptautiskas iebildumu procedūras veikšanu, un lēmuma pieņemšanu par garantētas aizsardzības piešķiršanu vai nepiešķiršanu garantētu tradicionālo īpatnību produktiem. Aizsardzībai, ko, veicot reģistrāciju, piešķir ar šo regulu, vajadzētu būt vienlīdz pieejamai tādiem trešo valstu izcelsmes garantētu tradicionālo īpatnību produktiem, kuri atbilst attiecīgajiem kritērijiem un ir aizsargāti to izcelsmes valstī. Atbilstošās procedūras attiecībā uz trešo valstu izcelsmes garantētu tradicionālo īpatnību produktiem arī būtu jāveic Komisijai. |
(71) |
Ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012 tika ieviesta fakultatīvu kvalitātes apzīmējumu shēma. Tā attiecas uz vienas vai vairāku produktu kategoriju specifiskām horizontālām īpašībām, lauksaimniecības metodēm vai pārstrādes īpatnībām, ko piemēro konkrētos apgabalos. Fakultatīvais kvalitātes apzīmējums “produkts no kalnu rajoniem” atbilda nosacījumiem, kas paredzēti fakultatīvajiem kvalitātes apzīmējumiem, un ir noteikts ar minēto regulu. Minētais apzīmējums kalnu produktu ražotājiem ir devis iedarbīgu instrumentu, kas ļauj labāk pārdot to produkciju un samazināt faktisko risku, ka patērētājiem var rasties neskaidrības par to, vai tirgū pieejamie produkti ir no kalnu rajoniem. Būtu jāsaglabā iespēja ražotājiem izmantot fakultatīvus kvalitātes apzīmējumus, jo dalībvalstīs shēmas potenciāls vēl nav pilnībā sasniegts. |
(72) |
Ir jāgroza noteikumi par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kas attiecībā uz vīnu ir paredzēti Regulā (ES) Nr. 1308/2013 un attiecībā uz stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem ir paredzēti Regulā (ES) 2019/787, lai tos saskaņotu ar šajā regulā izklāstītajiem kopīgajiem noteikumiem par ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrāciju, grozījumiem, iebildumiem, anulēšanu, aizsardzību un izpildi, un attiecībā uz stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem – par kontrolēm. |
(73) |
Attiecībā uz vīnu ir vajadzīgas papildu izmaiņas aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu definīcijā, lai to saskaņotu ar PTO Līgumu par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem (TRIPS), kurā kā izņēmuma gadījums nav definēta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde ar ģeogrāfisko apgabalu, kas atbilst visai valsts teritorijai. Lai gan vairs nav nepieciešams kā izņēmuma gadījumu pamatot aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi vīna nozarē, kas aptver visu valsts teritoriju, šāds apzīmējums tomēr ir rūpīgi jāpārbauda, ņemot vērā reģistrācijas nosacījumus, it īpaši attiecībā uz ļoti lielām platībām. Saskaņošanai ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādes definīciju TRIPS līgumā nevajadzētu izraisīt izdomātu vai fiktīvu nosaukumu reģistrēšanu vīna nozarē. Nosaukums būtu jāuzskata par atbilstīgu reģistrācijai, ja tas, neietverot nekādu ģeogrāfisku apzīmējumu, tomēr netieši atklāj vietu, reģionu vai valsti, kurā produkts ir ražots. |
(74) |
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1753 (18) par Lisabonas Vienošanās par cilmes vietu nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm Ženēvas akta (“Ženēvas akts”) īstenošanu Savienībā ir jāgroza, lai palielinātu atzītās ražotāju grupas lomu Savienības ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrācijas procedūrā starptautiskajā reģistrā saskaņā ar Ženēvas aktu. Regula (ES) 2019/1753 būtu arī jāpielāgo, lai saskaņā ar Ženēvas aktu varētu reģistrēt septiņu dalībvalstu, kuras ir Lisabonas vienošanās puses, cilmes vietu nosaukumus, kas attiecas uz produktiem, kuri neietilpst Regulas (ES) Nr. 1151/2012 darbības jomā, bet kuri ietilpst šīs regulas darbības jomā. |
(75) |
Lai varētu papildināt vai grozīt dažus nebūtiskus šīs regulas elementus, saskaņā ar LESD 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt tiesību aktus, kuros: paredzēta sīki izstrādāta procedūra un termiņu noteikšana iebildumu procedūrai; paredzēti noteikumi par Savienības grozījumiem ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu produkta specifikācijās, par kuriem nav publicēts vienots dokuments, par Savienības grozījumu pieteikumu pieņemamību, par Savienības un standarta grozījumu saistību un par standarta grozījumiem; paredzēti papildu noteikumi par ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu izmantošanu pārstrādes produktu nosaukumā, atsaucoties uz salīdzināmu sastāvdaļu izmantošanu un kritērijiem, pēc kuriem pārstrādes produktiem piešķir būtiskas īpašības; EUIPO uzticēts izveidot un pārvaldīt domēnu nosaukumu informācijas un brīdināšanas sistēmu; noteikti ierobežojumi un atkāpes attiecībā uz dzīvu dzīvnieku kaušanu vai izejvielu iegūšanas avotu; paredzēti augu šķirņu vai dzīvnieku šķirņu nosaukumu lietošanas noteikumi; paredzēti noteikumi, ar ko ierobežo produkta specifikācijā ietverto informāciju attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm un garantētu tradicionālo īpatnību produktiem; noteikta papildu informācija par garantētu tradicionālo īpatnību produktu atbilstības kritērijiem; papildināti iebildumu procedūras noteikumi attiecībā uz garantētu tradicionālo īpatnību produktiem, lai noteiktu sīki izstrādātas procedūras un termiņus; papildināti noteikumi par grozījumu pieteikšanas procesu attiecībā uz garantētu tradicionālo īpatnību produktiem; papildināti noteikumi par garantētu tradicionālo īpatnību produkta nosaukuma izmantošanu pārstrādes produktu nosaukumā, atsaucoties uz salīdzināmu sastāvdaļu izmantošanu un kritērijiem, pēc kuriem pārstrādes produktiem piešķir būtiskas īpašības; izklāstīti sīki izstrādāti noteikumi par fakultatīvo kvalitātes apzīmējumu kritērijiem; rezervēts papildu fakultatīvais kvalitātes apzīmējums, norādot tā lietošanas nosacījumus; noteiktas atkāpes apzīmējuma “produkts no kalnu rajoniem” lietošanai un noteiktas ražošanas metodes un citi ar minētā fakultatīvā kvalitātes apzīmējuma piemērošanu saistītie kritēriji, jo īpaši paredzēti tādi nosacījumi, saskaņā ar kuriem var atļaut izejvielas vai barību, kas iegūta ārpus kalnu rajoniem. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (19). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
(76) |
Lai īstenotu šajā regulā paredzētos ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, garantētu tradicionālo īpatnību produktu nosaukumu un fakultatīvo kvalitātes apzīmējumu saistītos noteikumus, Komisijas darbā būtu jāpalīdz komitejai, kuras sastāvā ir dalībvalstu delegāti. |
(77) |
Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras attiecībā uz šādiem aspektiem:
Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (20). |
(78) |
Komisijai vajadzētu būt pilnvarām pieņemt īstenošanas aktus, nepiemērojot Regulu (ES) Nr. 182/2011, attiecībā uz: nosaukuma reģistrēšanu, ja nav pieņemamu iebildumu vai – pieņemama iebilduma gadījumā – ja ir panākta vienošanās par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm un garantētu tradicionālo īpatnību produktiem, un vajadzības gadījumā – publicētās informācijas grozīšanu, ja šie grozījumi nav būtiski; publiski pieejama ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu elektroniska reģistra un garantētu tradicionālo īpatnību produktu elektroniska reģistra izveidi un uzturēšanu; pārejas laika noteikšanu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu izmantošanai pēc iebilduma, kas iesniegts saskaņā ar valsts procedūru; un tādu līdzekļu precizēšanu, ar kuriem attiecībā uz garantētu tradicionālo īpatnību produktiem publiskojami kompetento iestāžu un deleģēto struktūru nosaukumi un adreses. |
(79) |
Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regulas (ES) Nr. 1308/2013, (ES) 2019/787 un (ES) 2019/1753 un būtu jāatceļ Regula (ES) Nr. 1151/2012. |
(80) |
Aizsargātajiem cilmes vietas nosaukumiem, aizsargātajām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm un garantētu tradicionālo īpatnību produktiem, kas jau ir reģistrēti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012, aizsargātajiem cilmes vietas nosaukumiem un aizsargātajām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kas jau ir reģistrētas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1308/2013, un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kas jau ir reģistrētas saskaņā ar Regulu (ES) 2019/787, būtu jāsaglabā aizsardzība saskaņā ar šo regulu, un tās būtu automātiski jāiekļauj attiecīgajā reģistrā. |
(81) |
Būtu jāparedz piemērots mehānisms, lai nodrošinātu, ka valsts līmenī tiek raiti pārtraukta to ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzība, kuras neietilpst Regulas (ES) Nr. 1151/2012 darbības jomā, bet ietilpst šīs regulas darbības jomā. Tajā pašā laikā minēto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrācija saskaņā ar šo regulu būtu jāatvieglo, atbrīvojot tās no reģistrācijas procedūras valsts posma. Ir arī jānodrošina, ka gadījumā, ja šādas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes tiek reģistrētas saskaņā ar Lisabonas vienošanos, tās var reģistrēt saskaņā ar Ženēvas aktu, nezaudējot to prioritātes tiesības. |
(82) |
Lai veicinātu netraucētu pāreju no Regulās (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr. 1308/2013 un (ES) 2019/787 paredzētajiem noteikumiem uz šajā regulā paredzētajiem noteikumiem, būtu jāparedz noteikumi par atbilstošu kārtību. |
(83) |
Ir lietderīgi paredzēt noteikumus, lai nodrošinātu raitu pāreju no režīma, kas izveidots ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012, uz režīmu, kas izveidots ar šo regulu, tostarp attiecībā uz deleģētajiem un īstenošanas aktiem. Šo tiesību normu mērķis ir nodrošināt juridisko noteiktību, lai dalībvalstu iestādes, ražotāji un ražotāju grupas, kā arī citas attiecīgās personas vai subjekti varētu nepārprotami zināt savas tiesības un pienākumus un attiecīgi rīkoties. |
(84) |
Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, izveidot ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu vienotu aizsardzību, kā arī izveidot garantētu tradicionālo īpatnību un fakultatīvo kvalitātes apzīmējumu aizsardzības sistēmu, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet šīs regulas mēroga un iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
(85) |
Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 42. panta 1. punktu ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, kas 2022. gada 18. jūlijā sniedza atzinumu, |
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
I SADAĻA
VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI
1. pants
Priekšmets
Šī regula paredz noteikumus par šādām kvalitātes shēmām:
a) |
aizsargātiem cilmes vietas nosaukumiem un aizsargātām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm vīnam, aizsargātiem cilmes vietas nosaukumiem un aizsargātām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm lauksaimniecības produktiem, tostarp pārtikas produktiem, kā minēts 5. panta 1. punkta c) apakšpunktā, un stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm; |
b) |
garantētu tradicionālo īpatnību produktiem un fakultatīviem kvalitātes apzīmējumiem, kā noteikts attiecīgi III sadaļas 2. un 3. nodaļā, attiecībā uz lauksaimniecības produktiem, tostarp pārtikas produktiem, kā minēts 51. pantā. |
Šīs regulas I, II un V sadaļā, izņemot II sadaļas 5. nodaļu, termins “ģeogrāfiskās izcelsmes norādes” ietver aizsargātus cilmes vietas nosaukumus un aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes vīnam, aizsargātus cilmes vietas nosaukumus un aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes lauksaimniecības produktiem, tostarp pārtikas produktiem, kā minēts 5. panta 1. punkta c) apakšpunktā, un stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norādes.
2. pants
Definīcijas
1. Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:
a) |
“vīns” ir produkti, uz ko attiecas Regulas (ES) Nr. 1308/2013 92. panta 1. punkts; |
b) |
“stiprais alkoholiskais dzēriens” ir stiprais alkoholiskais dzēriens Regulas (ES) 2019/787 2. panta nozīmē; |
c) |
“marķēšana” attiecībā uz visiem produktiem, kas ietilpst šīs regulas darbības jomā, ir marķēšana, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1169/2011 2. panta 2. punkta j) apakšpunktā; |
d) |
“ražošanas posms” ir jebkurš ražošanas, tostarp izejvielu ražošanas, vai pārstrādes, sagatavošanas vai nogatavināšanas posms līdz brīdim, kad produkts ir gatavs laišanai tirgū; |
e) |
“operators” ir fiziska vai juridiska persona, kas veic darbības, uz kurām attiecas viens vai vairāki produkta specifikācijā paredzēti pienākumi; |
f) |
“pārstrādes produkts” ir pārstrādes produkts, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 852/2004 (21) 2. panta 1. punkta o) apakšpunktā; |
g) |
“deleģētā struktūra” ir deleģētā struktūra, kā definēts Regulas (ES) 2017/625 3. panta 5. punktā, kas apliecina ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm vai ar garantētu tradicionālo īpatnību nosaukumu apzīmētu produktu atbilstību produkta specifikācijai; |
h) |
“sugas vārds” ir produkta nosaukums, kas, lai gan attiecas uz vietu, reģionu vai valsti, kurā produkts tika sākotnēji ražots vai laists tirgū, ir kļuvis par produkta vispārpieņemtu nosaukumu Savienībā; |
i) |
“augu šķirnes nosaukums” ir noteiktas šķirnes nosaukums, kas ir vispārpieņemts lietošanā vai oficiāli atzīts valsts vai Savienības katalogā saskaņā ar Padomes Direktīvām 2002/53/EK (22), 2002/55/EK (23) un 2008/90/EK (24) vai Padomes Regulu (EK) Nr. 2100/94 (25), valodā vai valodās, kurās tas tiek lietots vai uzskaitīts attiecīgās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācijas pieteikuma iesniegšanas dienā; |
j) |
“dzīvnieku šķirnes nosaukums” ir šķirnes nosaukums, uz kuru attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1012 (26) un kurš ir uzskaitīts ciltsgrāmatās vai ciltsreģistros. Sugām, uz kurām neattiecas minētā regula, tas ir šķirnes nosaukums, kas ir uzskaitīts ciltsgrāmatās vai ciltsreģistros saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Šāds nosaukums ir valodā vai valodās, kurās tas ir uzskaitītsattiecīgās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācijas pieteikuma iesniegšanas dienā; |
k) |
“kombinētā nomenklatūra” ir preču nomenklatūra, kas noteikta Regulas (EEK) Nr. 2658/87 1. pantā. |
2. Šīs regulas II sadaļā piemēro šādas definīcijas:
a) |
“produkta specifikācija” ir dokuments, kas minēts:
|
b) |
“vienotais dokuments” ir dokuments, kurā apkopota produkta specifikācija un kurš minēts:
|
3. Šīs regulas III sadaļas 2. nodaļā jēdziens “tradicionāls” nozīmē ražotāju pierādītu vēsturisku nosaukuma izmantošanu noteiktā kopienā laikposmā, kas pieļauj nodošanu no vienas paaudzes nākamajai. Minētajam laikposmam jābūt vismaz 30 gadiem, un šāda izmantošana var ietvert izmaiņas, kas bijušas nepieciešamas higiēnas, drošības un citas prakses izmaiņu dēļ.
3. pants
Datu aizsardzība
1. Dalībvalstis un Komisija apstrādā un publisko personas datus, kas saņemti reģistrācijas, grozījumu apstiprināšanas, anulēšanas, iebildumu iesniegšanas, pārejas perioda piešķiršanas un kontroles procedūru laikā, ievērojot šo regulu un Regulas (ES) Nr. 1308/2013 un (ES) 2019/787, saskaņā ar Regulām (ES) 2018/1725 un (ES) 2016/679.
2. Attiecībā uz personas datu apstrādi procedūrā, kas saskaņā ar Regulām (ES) 2019/787 un (ES) Nr. 1308/2013 un šo regulu ir Komisijas kompetencē, Komisija ir pārzinis Regulas (ES) 2018/1725 nozīmē.
3. Attiecībā uz personas datu apstrādi procedūrās, kas saskaņā ar Regulām (ES) 2019/787 un (ES) Nr. 1308/2013 un šo regulu ir dalībvalstu kompetento iestāžu kompetencē, minētās iestādes ir pārziņi Regulas (ES) 2016/679 nozīmē.
4. Attiecībā uz tādu personas datu apstrādi, kas saistīti ar Savienības ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistru, Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs (EUIPO) ir “apstrādātājs” Regulas (ES) 2018/1725 nozīmē.
II SADAĻA
ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀDES
1. NODAĻA
Vispārīgi noteikumi
4. pants
Mērķi
Šī sadaļa paredz vienotu un visaptverošu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu sistēmu, kas aizsargā vīna, stipro alkoholisko dzērienu un lauksaimniecības produktu nosaukumus, kuru īpašības, pazīmes vai reputācija ir saistīta ar to ražošanas vietu, tādējādi:
a) |
nodrošinot, ka ražotājiem, kas darbojas kolektīvi, ir nepieciešamās pilnvaras un atbildība, lai pārvaldītu attiecīgo ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, tostarp lai reaģētu uz sabiedrības pieprasījumu, piemēram, attiecībā uz dzīvnieku veselību un labturību, attiecībā uz produktiem, kas ražoti ilgtspējīgi, ņemot vērā šādas ražošanas trīs dimensijas – ekonomisko, vidisko un sociālo vērtību, un lai darbotos tirgū un būtu tajā konkurētspējīgi; |
b) |
veicinot godīgu konkurenci un radot pievienoto vērtību ar mērķi sadalīt šo pievienoto vērtību visā tirdzniecības ķēdē, lai nodrošinātu taisnīgu peļņu ražotājiem un spēju ieguldīt savu produktu kvalitātē, reputācijā un ilgtspējā, kā arī veicinot lauku attīstības politikas mērķu sasniegšanu, sniedzot atbalstu lauksaimniecības un pārstrādes darbībām, saglabājot zinātību un popularizējot konkrētus kvalitatīvus produktus ģeogrāfiskā apgabala dēļ, kurā tie tiek ražoti; |
c) |
nodrošinot, ka patērētāji saņem uzticamu informāciju un nepieciešamo garantiju par šādu produktu izcelsmi, autentiskumu, kvalitāti, reputāciju un citām īpašībām, kas saistītas ar šādu produktu ģeogrāfisko izcelsmi vai ģeogrāfisko vidi, un var tos viegli identificēt tirgū, tostarp elektroniskajā komercijā; |
d) |
nodrošinot efektīvu un lietotājdraudzīgu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrāciju, ņemot vērā intelektuālā īpašuma tiesību pienācīgu aizsardzību; |
e) |
nodrošinot efektīvas kontroles, izpildi un laišanu tirgū visā Savienībā, tostarp elektroniskajā komercijā, tādējādi nodrošinot iekšējā tirgus integritāti; un |
f) |
veicinot ar šādiem produktiem saistīto intelektuālā īpašuma tiesību efektīvu aizsardzību trešo valstu tirgos. |
5. pants
Darbības joma
1. Šī sadaļa attiecas uz:
a) |
vīnu, kā definēts 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā; |
b) |
stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, kā definēts 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā; un |
c) |
lauksaimniecības produktiem. |
Šajā sadaļā termins “lauksaimniecības produkti” ietver lauksaimniecības produktus, tostarp pārtikas produktus un zvejniecības un akvakultūras produktus, kas uzskaitīti Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikuma otrajā daļā izklāstītās kombinētās nomenklatūras 1.–23. nodaļā, un lauksaimniecības produktus, kas uzskaitīti šīs regulas I pielikumā izklāstītajās kombinētās nomenklatūras pozīcijās, izņemot vīnu un stipros alkoholiskos dzērienus.
2. Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrācija un aizsardzība neskar ražotāju pienākumu ievērot citus Savienības noteikumus, jo īpaši tos, kas attiecas uz produktu laišanu tirgū, sanitārajiem un fitosanitārajiem noteikumiem, tirgu kopīgo organizāciju, konkurences noteikumiem un pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem.
3. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/1535 (27) nepiemēro šajā regulā noteiktajai ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu sistēmai.
6. pants
Klasifikācija
1. Produktus, kas apzīmēti ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, klasificē saskaņā ar kombinēto nomenklatūru divu, četru, sešu vai, ja dalībvalsts tā ir nolēmusi, astoņu ciparu līmenī. Ja ģeogrāfiskās izcelsmes norāde attiecas uz vairāk nekā vienas kategorijas produktiem, norāda katru ierakstu. Produktu klasifikāciju izmanto tikai reģistrācijas, statistikas un uzskaites vajadzībām, jo īpaši muitas dienestu vajadzībām. Minēto klasifikāciju neizmanto, lai noteiktu salīdzināmus produktus aizsardzībai pret tiešu un netiešu komerciālu izmantošanu, kas minēta 26. panta 1. punkta a) apakšpunktā.
2. Komisija ar īstenošanas aktiem var noteikt šā panta 1. punktā minētās klasifikācijas tehnisko noformējumu un piekļuvi tai tiešsaistē. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar procedūru, kas minēta 88. panta 2. punktā.
7. pants
Ilgtspēja
1. Ražotāju grupa vai atzītā ražotāju grupa, ja tāda pastāv, var vienoties par ilgtspējīgu praksi, kas jāievēro, ražojot produktu ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi vai veicot citas darbības, uz kurām attiecas viens vai vairāki produkta specifikācijā paredzētie pienākumi. Šādas prakses mērķis ir piemērot ilgtspējas standartus augstāk, nekā to paredz Savienības vai valsts tiesību aktos noteiktie standarti attiecībā uz vidisko, sociālo vai ekonomikas ilgtspēju vai dzīvnieku labturību.
2. Šā panta 1. punktā jēdziens “ilgtspējīga prakse” nozīmē praksi, kas palīdz sasniegt vienu vai vairākus sociālos, vidiskos vai ekonomiskos mērķus, piemēram:
a) |
klimata pārmaiņu mazināšana un pielāgošanās tām, ilgtspējīga ainavu, ūdens resursu un augsnes izmantošana un aizsardzība, pāreja uz aprites ekonomiku, tostarp pārtikas atkritumu samazināšana, piesārņojuma novēršana un kontrole, un bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu aizsardzība un atjaunošana; |
b) |
lauksaimniecības produktu ražošana tā, lai samazinātu pesticīdu izmantošanu un pārvaldot no šādas izmantošanas izrietošos riskus, vai lai samazinātu rezistences pret antimikrobiāliem līdzekļiem risku lauksaimnieciskajā ražošanā; |
c) |
dzīvnieku labturība; |
d) |
taisnīgi ienākumi ražotājiem, darbību dažādošana, vietējās lauksaimnieciskās ražošanas veicināšana un lauku apvidu struktūras un vietējās attīstības vērtības palielināšana; |
e) |
saglabāt nodarbinātību lauksaimniecībā, piesaistot un atbalstot gados jaunus ražotājus un jaunus tādu produktu ražotājus, kuru produktiem ir piešķirta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde; |
f) |
uzlabot darba un drošības apstākļus lauksaimniecības un pārstrādes darbībās. |
3. Ja ražotāju grupa vai atzītā ražotāju grupa, ja šāda grupa pastāv, nolemj, ka 1. punktā minētā ilgtspējīgā prakse ir obligāta visiem attiecīgā produkta ražotājiem, minēto praksi iekļauj produkta specifikācijā saskaņā ar reģistrācijas vai grozīšanas procedūru.
8. pants
Ilgtspējas ziņojums
1. Ražotāju grupa vai atzītā ražotāju grupa, ja tāda grupa pastāv, pamatojoties uz pārbaudāmu informāciju, var sagatavot un regulāri atjaunināt ilgtspējas ziņojumu, kas ietver aprakstu par produkta ražošanā īstenoto ilgtspējīgo praksi, aprakstu par to, kā produkta iegūšanas metode ietekmē ilgtspēju vidisko, sociālo, ekonomisko vai dzīvnieku labturības saistību ziņā, kā arī informāciju, kas vajadzīga, lai saprastu, kā ilgtspēja ietekmē produkta izstrādi, rādītājus un statusu.
2. Komisija šo ilgtspējas ziņojumu publisko.
2. NODAĻA
Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrācija
9. pants
Pieteikuma iesniedzējs reģistrācijas procedūras valsts posmā
1. Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrācijas pieteikumus var iesniegt tikai pieteikuma iesniedzēja ražotāju grupa. Pieteikuma iesniedzēja ražotāju grupa ir apvienība neatkarīgi no tās juridiskās formas, kuru veido viena un tā paša produkta ražotāji, kura nosaukumu ierosināts reģistrēt. Publiskas struktūras un citas ieinteresētās personas var palīdzēt pieteikuma sagatavošanā un ar to saistītajā procedūrā.
2. Ja attiecīgajiem ražotājiem nav iespējams izveidot grupu to skaita, ģeogrāfiskās atrašanās vietas vai organizatorisko īpatnību dēļ, šajā sadaļā attiecībā uz stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm par pieteikuma iesniedzēju ražotāju grupu var uzskatīt dalībvalsts izraudzītu iestādi. Šādā gadījumā 10. panta 2. punktā minētajā pieteikumā norāda attiecīgos iemeslus.
3. Šajā sadaļā par pieteikuma iesniedzēju ražotāju grupu var uzskatīt vienu ražotāju, ja ir pierādīts, ka ir izpildīti visi šādi nosacījumi:
a) |
minētais ražotājs ir vienīgais ražotājs, kas vēlas iesniegt ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācijas pieteikumu; |
b) |
attiecīgo ģeogrāfisko apgabalu nosaka, pamatojoties uz saikni, kas minēta šīs regulas 49. panta 1. punkta f) apakšpunktā, Regulas (ES) Nr. 1308/2013 94. panta 1. punkta i) apakšpunktā un Regulas (ES) 2019/787 22. panta 1. punkta f) apakšpunktā, nevis pamatojoties uz īpašuma robežām; un |
c) |
attiecīgajam ģeogrāfiskajam apgabalam ir īpašības, kas ievērojami atšķiras no kaimiņu apgabalu īpašībām, vai produkta īpašības atšķiras no kaimiņu apgabalā ražoto produktu īpašībām, vai – attiecībā uz stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm – stiprajam alkoholiskajam dzērienam ir konkrēta kvalitāte, reputācija vai cita īpašība, kas nepārprotami saistāma ar tā ģeogrāfisko izcelsmi. |
4. Attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kas apzīmē pārrobežu ģeogrāfisko apgabalu, vairākas pieteikuma iesniedzējas ražotāju grupas no dažādām dalībvalstīm vai trešām valstīm var iesniegt kopīgu ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācijas pieteikumu. Šādu kopīgu pieteikumu adresē visām attiecīgajām dalībvalstīm.
10. pants
Reģistrācijas procedūras valsts posms
1. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācijas pieteikumu attiecībā uz Savienības izcelsmes produktu iesniedz produkta izcelsmes dalībvalsts kompetentajām iestādēm.
2. Šā panta 1. punktā minētais pieteikums ietver:
a) |
produkta specifikāciju; |
b) |
vienoto dokumentu; un |
c) |
regulas 12. panta 1. punktā minētos pavaddokumentus. |
3. Dalībvalsts izskata reģistrācijas pieteikumu, lai pārliecinātos, ka tas atbilst attiecīgajos noteikumos paredzētajiem attiecīgi vīna, stipro alkoholisko dzērienu vai lauksaimniecības produktu reģistrācijas nosacījumiem.
4. Veicot šā panta 3. punktā minēto izskatīšanu, attiecīgā dalībvalsts rīko valsts iebildumu procedūru. Saskaņā ar valsts iebildumu procedūru nodrošina reģistrācijas pieteikuma publicēšanu, izņemot 12. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā minētos dokumentus, un paredz vismaz viena mēneša laikposmu no publicēšanas dienas, kura laikā jebkura fiziska vai juridiska persona, kurai ir leģitīmas intereses un kura ir iedibināta vai ir rezidents attiecīgā produkta izcelsmes dalībvalstī, var šajā dalībvalstī iesniegt iebildumus pret reģistrācijas pieteikumu.
5. Attiecīgā dalībvalsts nosaka iebildumu procedūras kārtību. Minētā kārtība var ietvert iebilduma pieņemamības kritērijus, apspriešanās periodu starp pieteikuma iesniedzēju ražotāju grupu un katru iebildumu iesniedzēju, un pieteikuma iesniedzējas ražotāju grupas ziņojuma iesniegšanu par apspriešanās rezultātiem, tostarp par visām izmaiņām, ko pieteikuma iesniedzēja ražotāju grupa ir izdarījusi reģistrācijas pieteikumā.
6. Ja pēc reģistrācijas pieteikuma izskatīšanas un saņemto iebildumu rezultātu un ar pieteikuma iesniedzēju ražotāju grupu saskaņoto pieteikuma izmaiņu novērtēšanas attiecīgā dalībvalsts uzskata, ka šīs regulas prasības ir izpildītas, tā var pieņemt labvēlīgu lēmumu un iesniegt pieteikumu reģistrācijai Savienības posmā, kā minēts 13. pantā.
7. Attiecīgā dalībvalsts nodrošina, ka jebkurai fiziskai vai juridiskai personai, kurai ir leģitīmas intereses, ir iespēja iesniegt pārsūdzību. Attiecīgā dalībvalsts arī nodrošina, ka tiek publiskots labvēlīgais lēmums un attiecīgā produkta specifikācija, un sniedz elektronisku piekļuvi produkta specifikācijai.
8. Kopīga pieteikuma gadījumā, kā minēts 9. panta 4. punktā, pieteikumu adresē visām attiecīgajām dalībvalstīm, un saistītās valsts procedūras, tostarp iebildumu posmu, veic visās minētajās dalībvalstīs.
11. pants
Valsts pagaidu aizsardzība
1. Dalībvalsts, sākot no dienas, kad Komisijai ir iesniegts pieteikums reģistrācijai Savienības posmā, var uz laiku nosaukumam piešķirt šajā regulā paredzēto pagaidu aizsardzību valsts līmenī.
2. Šāda valsts aizsardzība beidzas dienā, kad stājas spēkā saskaņā ar 21. pantu pieņemtais īstenošanas akts, ar kuru pieņem lēmumu par reģistrācijas pieteikumu, vai kad reģistrācijas pieteikums tiek atsaukts.
3. Ja nosaukums saskaņā ar šo regulu netiek reģistrēts, valsts pagaidu aizsardzības radītās sekas ir vienīgi attiecīgās dalībvalsts atbildība.
4. Pasākumi, ko dalībvalstis veic saskaņā ar šo pantu, rada sekas tikai valsts līmenī, un tie neietekmē iekšējo tirgu vai starptautisko tirdzniecību.
12. pants
Pavaddokumenti
1. Reģistrācijas pieteikumam pievienotajā dokumentācijā ietver:
a) |
attiecīgā gadījumā informāciju, kurā izskaidroti visi ierosinātie ģeogrāfiskās izcelsmes norādes izmantošanas vai aizsardzības ierobežojumi un visi pieteikuma iesniedzējas ražotāju grupas ierosinātie pārejas pasākumi; |
b) |
pieteikuma iesniedzējas ražotāju grupas nosaukumu un kontaktinformāciju; |
c) |
vienas vai vairāku kompetento iestāžu, deleģēto vai produktu sertifikācijas struktūru vai fizisko personu, kas pārbauda atbilstību produkta specifikācijai, nosaukumu (vai vārdu un uzvārdu) un kontaktinformāciju saskaņā ar:
|
d) |
jebkādu citu informāciju, ko attiecīgā dalībvalsts vai attiecīgā gadījumā pieteikuma iesniedzēja ražotāju grupa uzskata par piemērotu. |
2. Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka šā panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā paredzēto pavaddokumentu un 13. pantā paredzētā pieteikuma reģistrācijai Savienības posmā formātu un tiešsaistes noformējumu, un paredz personas datu izslēgšanu vai anonimizāciju. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 88. panta 2. punktā.
13. pants
Pieteikums reģistrācijai Savienības posmā
1. Attiecībā uz Savienības izcelsmes produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm reģistrācijas pieteikumā ietver:
a) |
vienoto dokumentu, |
b) |
pavaddokumentus, kas minēti 12. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā; |
c) |
tās dalībvalsts deklarāciju, kurai pieteikums tika adresēts reģistrācijas procedūras valsts posmā, ar ko apstiprina, ka pieteikums atbilst reģistrācijas nosacījumiem; |
d) |
jebkuru pārejas periodu, ko valsts iestādes noteikušas vai ierosinājušas pēc izskatīšanas valsts līmenī un iebildumu procedūras, kā arī informāciju par saistītajiem pieņemamajiem iebildumiem; un |
e) |
elektroniskās publikācijas atsauci uz atjaunināto produkta specifikāciju. |
2. Saistībā ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kas attiecas uz produktiem, kuru izcelsme ir ārpus Savienības, pieteikumā reģistrācijai Savienības posmā ietver:
a) |
produkta specifikāciju ar tās publikācijas atsauci; |
b) |
vienoto dokumentu; |
c) |
pavaddokumentus, kas minēti 12. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā; |
d) |
juridisku pierādījumu par ģeogrāfiskās izcelsmes norādes aizsardzību tās izcelsmes valstī; un |
e) |
pilnvaru, ja pieteikuma iesniedzēju pārstāv pārstāvis. |
3. Šīs regulas 9. panta 4. punktā minētajā kopīgajā reģistrācijas pieteikumā attiecīgā gadījumā papildus vienotajam dokumentam iekļauj 1. punkta b)–e) apakšpunktā vai 2. punkta c), d) un e) apakšpunktā uzskaitītos dokumentus no visām attiecīgajām dalībvalstīm vai trešām valstīm.
4. Šajā pantā minētos dokumentus sagatavo vienā no Savienības oficiālajām valodām.
5. Komisija ar īstenošanas aktiem paredz sīki izstrādātus noteikumus par pieteikumu reģistrācijai Savienības posmā, tostarp pieteikumu, kas skar vairāk nekā vienas valsts teritoriju, procedūrām, formu un noformējumu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 88. panta 2. punktā.
14. pants
Pieteikuma reģistrācijai Savienības posmā iesniegšana
1. Pieteikumu ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācijai Savienības posmā Komisijai iesniedz elektroniski, izmantojot digitālu sistēmu.
Saņemot pieprasījumu no vienas vai vairākām dalībvalstīm, Komisija pielāgo digitālo sistēmu, lai tā būtu piemērota izmantošanai procedūras valsts posmā, kurā reģistrē ģeogrāfiskās izcelsmes norādei un kuru veic jebkura dalībvalsts, kas to vēlas.
2. Ja reģistrācijas pieteikums attiecas uz ģeogrāfisku apgabalu, kas atrodas ārpus Savienības, pieteikumu Komisijai iesniedz vai nu tieši pieteikuma iesniedzējs, proti, ražotāju grupa vai viens ražotājs, vai ar attiecīgās trešās valsts iestāžu starpniecību.
Trešās valsts viens ražotājs atbilst 9. panta 3. punktā izklāstītajiem nosacījumiem. Trešās valsts ražotāju grupa ir ražotāju grupa, kas strādā ar produktu, kura nosaukumu ir ierosināts reģistrēt.
3. Šīs regulas 9. panta 4. punktā minēto kopīgo reģistrācijas pieteikumu iesniedz vai nu:
a) |
viena no attiecīgajām dalībvalstīm; vai |
b) |
trešās valsts pieteikuma iesniedzējs, proti, ražotāju grupa vai viens ražotājs, vai nu tieši, vai ar minētās trešās valsts iestāžu starpniecību. |
4. Nosaukumus, kuru pieteikums reģistrācijai Savienības posmā ir iesniegts, Komisija publisko, izmantojot 1. punktā minēto digitālo sistēmu.
15. pants
Komisijas veiktā izskatīšana un publikācija iebildumu iesniegšanai
1. Komisija izskata reģistrācijas pieteikumus, kas iesniegti saskaņā ar 14. panta 1., 2. un 3. punktu. Ņemot vērā attiecīgās dalībvalsts veiktās izskatīšanas valsts līmenī un iebildumu procedūras iznākumu, tā pārbauda, vai pieteikumos ir iekļauta prasītā informācija un vai tajos nav acīmredzamu kļūdu.
2. Izskatīšanas termiņš nepārsniedz sešus mēnešus no pieteikuma saņemšanas dienas. Komisija var pieprasīt pieteikuma iesniedzējam jebkādu nepieciešamo papildu informāciju vai veikt izmaiņas pieteikumā. Ja Komisija adresē šādus pieprasījumus pieteikuma iesniedzējam, izskatīšanas termiņš nepārsniedz piecus mēnešus no dienas, kad Komisija saņem pieteikuma iesniedzēja atbildi.
3. Gadījumā, ja 2. punktā minēto izskatīšanu Komisija nepabeidz noteiktajos termiņos, tā rakstiski informē pieteikuma iesniedzēju par kavēšanās iemesliem, norādot paredzamo laiku, kas vajadzīgs izskatīšanas pabeigšanai un kas nepārsniedz vienu mēnesi.
4. Ja Komisija uzskata, ka ir izpildīti nosacījumi, kas izklāstīti attiecīgi šīs regulas 9., 10., 12., 13., 28., 29., 30., 31., 46. un 47. pantā, 48. panta 1. un 2. punktā un 50. pantā, Regulas (ES) Nr. 1308/2013 93. un 95. pantā un 100. panta 4. punktā un Regulas (ES) 2019/787 3. panta 4. punktā un 23. pantā un 34. panta 4. punktā, tā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē vienoto dokumentu un produkta specifikācijas publikācijas atsauci.
16. pants
Reģistrācijas pieteikuma apstrīdēšana valsts līmenī
1. Dalībvalstis informē Komisiju par jebkuru valsts administratīvu procedūru vai tiesvedību tiesā, kas var kaitēt ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācijai.
2. Komisija ir atbrīvota no pienākuma ievērot izskatīšanas veikšanas termiņus, kas minēti 15. panta 2. punktā, un informēt dalībvalsti par kavēšanās iemesliem, ja tā saņem tādu minētās dalībvalsts paziņojumu par saskaņā ar 10. panta 6. punktu iesniegtu reģistrācijas pieteikumu, ar ko:
a) |
informē Komisiju, ka 10. panta 6. punktā minētais lēmums ir atzīts par nederīgu valsts līmenī ar nekavējoties piemērojamu, bet ne galīgu administratīvu lēmumu vai tiesas nolēmumu; vai |
b) |
lūdz Komisiju apturēt izskatīšanu, jo nolūkā apstrīdēt pieteikuma derīgumu ir uzsākta valsts līmeņa administratīva procedūra vai tiesvedība tiesā un dalībvalsts uzskata, ka minētā procedūra vai tiesvedība ir pamatota. |
3. Šā panta 2. punktā paredzētais atbrīvojums ir spēkā līdz brīdim, kad attiecīgā dalībvalsts informē Komisiju par to, ka sākotnējais pieteikums ir atjaunots vai ka dalībvalsts atsauc savu apturēšanas pieprasījumu.
4. Ja ar valsts tiesas galīgu nolēmumu 10. panta 6. punktā minētais labvēlīgais dalībvalsts lēmums ir atzīts par pilnībā vai daļēji spēkā neesošu, minētā dalībvalsts apsver iespēju veikt atbilstošus pasākumus, piemēram, vajadzības gadījumā atsaukt vai veikt izmaiņas pieteikumā reģistrācijai Savienības posmā.
17. pants
Savienības iebildumu procedūra
1. Trīs mēnešu laikā no dienas, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēts vienotais dokuments un produkta specifikācijas publikācijas atsauce saskaņā ar 15. panta 4. punktu, dalībvalsts vai trešās valsts iestādes, vai arī fiziska vai juridiska persona, kurai ir leģitīmas intereses un kura ir iedibināta vai ir rezidents trešā valstī, var iesniegt Komisijai iebildumu.
2. Jebkura fiziska vai juridiska persona, kurai ir leģitīmas intereses un kura ir iedibināta vai ir rezidents dalībvalstī, kas nav tā dalībvalsts, no kuras tika iesniegts pieteikums reģistrācijai Savienības posmā, termiņā, kurā minētajai dalībvalstij ir iespējams izskatīt minēto iebildumu un nolemt, vai to iesniegt Komisijai saskaņā ar 1. punktu, var iesniegt iebildumu dalībvalstij, kurā tā ir iedibināta vai ir rezidents. Minēto termiņu dalībvalstis var noteikt savos valsts tiesību aktos.
3. Iebildumā norāda, ka ar to tiek pausts iebildums pret ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrāciju. Iebildums, kurā minētais paziņojums nav iekļauts, uzskatāms par nederīgu.
4. Komisija pārbauda iebilduma pieņemamību. Ja Komisija uzskata, ka iebildums ir pieņemams, tā piecu mēnešu laikā no publicēšanas dienas, kā minēts 15. panta 4. punktā, aicina iebilduma iesniedzēju un pieteikuma iesniedzēju sākt pienācīgu apspriešanos, kuras ilgums nepārsniedz trīs mēnešus. Komisija pieteikuma iesniedzējam pārsūta iebildumu un visus iebilduma iesniedzēja iesniegtos dokumentus. Jebkurā brīdī šajā laikposmā Komisija pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma var vienu reizi pagarināt apspriešanās termiņu ne vairāk kā par trim mēnešiem.
5. Iebilduma iesniedzējs un pieteikuma iesniedzējs bez liekas kavēšanās uzsāk pienācīgu apspriešanos. Tie viens otram sniedz būtisku informāciju, lai izvērtētu, vai reģistrācijas pieteikums atbilst attiecīgi šai regulai, Regulai (ES) Nr. 1308/2013 vai Regulai (ES) 2019/787.
6. Viena mēneša laikā pēc 4. punktā minētās apspriešanās beigām pieteikuma iesniedzējs paziņo Komisijai apspriešanās rezultātus, tostarp visu informāciju, ar kuru puses apmainījušās, par to, vai tika panākta vienošanās ar vienu vai visiem iebildumu iesniedzējiem, un par visām no tā izrietošajām izmaiņām reģistrācijas pieteikumā. Iebilduma iesniedzējs par savu nostāju Komisijai var paziņot arī apspriešanās beigās.
7. Ja pēc šā panta 4. punktā minētās apspriešanās beigām ir mainīti saskaņā ar 15. panta 4. punktu publicētie dati, Komisija atkārtoti izskata mainīto reģistrācijas pieteikumu. Ja reģistrācijas pieteikums ir būtiski grozīts un Komisija uzskata, ka grozītais pieteikums atbilst reģistrācijas nosacījumiem, tā vēlreiz publicē vienoto dokumentu un produkta specifikācijas publikācijas atsauci saskaņā ar 15. panta 4. punktu.
8. Šajā pantā minētos dokumentus sagatavo vienā no Savienības oficiālajām valodām.
9. Komisija pabeidz pieteikuma reģistrācijai Savienības posmā novērtējumu, ņemot vērā visus lūgumus par pārejas periodu piešķiršanu, iebildumu procedūras iznākumu un visus citus jautājumus, kas radušies saistībā ar tās veikto izskatīšanu un kas var nozīmēt izmaiņas vienotajā dokumentā.
10. Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 87. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem šo regulu papildina, paredzot sīki izstrādātas procedūras un termiņus iebildumu procedūrai.
11. Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka iebildumu formātu un noformējumu un paredz personas datu izslēgšanu vai anonimizāciju. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 88. panta 2. punktā.
18. pants
Paziņojums par piezīmēm
1. Trīs mēnešu laikā no dienas, kad publicēts vienotais dokuments un produkta specifikācijas publikācijas atsauce saskaņā ar 15. panta 4. punktu, dalībvalsts vai trešās valsts iestādes, vai arī fiziska vai juridiska persona, kas ir iedibināta vai ir rezidents trešā valstī, var iesniegt Komisijai paziņojumu par piezīmēm.
2. Paziņojumā par piezīmēm norāda uz jebkādām kļūdām vai sniedz papildu informāciju saistībā ar reģistrācijas pieteikumu, tostarp Savienības tiesību aktu iespējamu pārkāpumu. Paziņojums par piezīmēm nepiešķir nekādas tiesības 1. punktā minētajām iestādēm vai personām un nav iemesls iebildumu procedūras sākšanai.
3. Ja pēc paziņojuma par piezīmēm iesniegšanas dati, kas publicēti saskaņā ar 15. panta 4. punktu, ir būtiski grozīti, Komisija vēlreiz publicē vienoto dokumentu un produkta specifikācijas publikācijas atsauci saskaņā ar minēto punktu.
4. Komisija ar īstenošanas aktiem var noteikt paziņojuma par piezīmēm formātu un noformējumu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 88. panta 2. punktā.
19. pants
Iebildumu pamatojums
1. Iebildums, kas iesniegts saskaņā ar 17. pantu, ir pieņemams tikai tad, ja iebilduma iesniedzējs pierāda, ka:
a) |
ierosinātā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde neatbilst ģeogrāfiskās izcelsmes norādes definīcijai vai prasībām, kas attiecīgā gadījumā minētas šajā regulā, Regulas (ES) Nr. 1308/2013 II daļas II sadaļas I nodaļas 2. iedaļā vai Regulas (ES) 2019/787 3. panta 4. punktā un III nodaļā; |
b) |
ierosinātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrāciju liegtu viens vai vairāki 28. pantā, 29. pantā, 30. pantā vai 48. panta 1. punktā minētie apstākļi; vai |
c) |
ierosinātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācija apdraudētu pilnīgi vai daļēji identiska nosaukuma vai preču zīmes pastāvēšanu vai tādu produktu pastāvēšanu, kas likumīgi tirgoti vismaz piecus gadus pirms 15. panta 4. punktā paredzētās informācijas publicēšanas dienas. |
2. Iebildumu pieņemamību attiecībā uz Savienības teritoriju novērtē Komisija.
20. pants
Pārejas laiks ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu lietošanai
1. Attiecībā uz produktiem, kuru izcelsme ir dalībvalstī vai trešā valstī un kuru apzīmējums ietver vai satur nosaukumu, kas ir pretrunā 26. panta 1. punktam, Komisija ar īstenošanas aktiem var noteikt pārejas laiku līdz pieciem gadiem, lai varētu turpināt lietot minēto apzīmējumu, ar kuru tie tika tirgoti, ar noteikumu, ka saskaņā ar 10. panta 4. punktu vai 17. pantu pieņemams iebildums pret ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kuras aizsardzība ir pārkāpta, reģistrācijas pieteikumu pierāda, ka:
a) |
attiecīgās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācija apdraudētu pilnīgi vai daļēji identiska nosaukuma pastāvēšanu produkta apzīmējumā; vai |
b) |
šādi produkti ir likumīgi tirgoti ar attiecīgo nosaukumu produkta apzīmējumā attiecīgajā teritorijā vismaz piecus gadus pirms 15. panta 4. punktā paredzētās publicēšanas. |
2. Šā panta 1. punktā minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā pārbaudes procedūru, kas minēta 88. panta 2. punktā, izņemot tos, kur saskaņā ar 10. panta 4. punktu ir iesniegts pieņemams iebildums, un tos pieņem, nepiemērojot minēto pārbaudes procedūru.
3. Komisija ar īstenošanas aktiem var pagarināt saskaņā ar 1. punktu noteikto pārejas laiku kopumā līdz 15 gadiem vai tiešā veidā noteikt pārejas laiku līdz 15 gadiem, ja tiek arī pierādīts, ka:
a) |
nosaukums 1. punktā minētajā apzīmējumā konsekventi un taisnīgi ir likumīgi izmantots vismaz 25 gadus, pirms attiecīgās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācijas pieteikums tika iesniegts Komisijai; |
b) |
šā panta 1. punktā minētajā apzīmējumā iekļautā nosaukuma izmantošanas mērķis nekad nav bijis gūt labumu no produkta nosaukuma, kas reģistrēts kā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, reputācijas; un |
c) |
patērētājs nav ticis vai nav varējis tikt maldināts par produkta patieso izcelsmi. |
4. Šā panta 3. punktā minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 88. panta 2. punktā, izņemot tos, kur saskaņā ar 10. panta 4. punktu ir iesniegts pieņemams iebildums, un tos pieņem, nepiemērojot minēto pārbaudes procedūru.
5. Izmantojot 1. un 3. punktā minēto apzīmējumu, marķējumā un attiecīgā gadījumā produkta aprakstā, ja produkts tiek tirgots tiešsaistē, skaidri un redzami norāda izcelsmes valsti.
6. Attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrācijas pieteikumiem un Savienības grozījumiem, lai pārvarētu īslaicīgas grūtības saistībā ar mērķi ilgtermiņā nodrošināt, ka visi operatori, kuri ir saistīti ar produktu, kas apzīmēts ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, attiecīgajā apgabalā ievēro attiecīgo produkta specifikāciju, dalībvalsts var paredzēt pārejas laiku atbilstības nodrošināšanai līdz desmit gadiem, kas stājas spēkā no dienas, kurā pieteikums iesniegts Komisijā, ar nosacījumu, ka attiecīgie operatori ir likumīgi tirgojuši minēto produktu, izmantojot attiecīgo nosaukumu bez pārtraukuma vismaz piecus gadus pirms pieteikuma iesniegšanas minētās dalībvalsts iestādēs, un ir norādījuši uz šo faktu 10. panta 4. punktā minētajā valsts iebildumu procedūrā.
7. Ja laiks starp reģistrācijas pieteikumu Savienības posmā un attiecīgā nosaukuma reģistrāciju pārsniedz piecus gadus, dalībvalsts var pagarināt pārejas laiku ilgākais par pieciem gadiem. Lēmumu par pārejas laika pagarināšanu nekavējoties paziņo Komisijai, kas to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
8. Šā panta 6. punktu mutatis mutandis piemēro ģeogrāfiskās izcelsmes norādei, kas attiecas uz kādu ģeogrāfisko apgabalu trešā valstī, izņemot iebildumu procedūras gadījumā.
21. pants
Komisijas lēmums par reģistrācijas pieteikumu
1. Ja, pamatojoties uz Komisijai pieejamo informāciju pēc 15. pantā paredzētās izskatīšanas, Komisija uzskata, ka kāds no minētajā pantā uzskaitītajiem nosacījumiem nav izpildīts, tā ar īstenošanas aktiem noraida reģistrācijas pieteikumu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 88. panta 2. punktā.
2. Ja nav pieņemamu iebildumu, Komisija, nepiemērojot 88. panta 2. punktā minēto procedūru, ar īstenošanas aktiem reģistrē ģeogrāfiskās izcelsmes norādi. Komisija var ņemt vērā paziņojumus par piezīmēm, kas saņemti saskaņā ar 18. pantu.
3. Ja Komisija saņem pieņemamu iebildumu, tā saskaņā ar 17. pantā minēto procedūru un ņemot vērā tās rezultātus:
a) |
pieņem īstenošanas aktus, ar ko reģistrē ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, nepiemērojot 88. panta 2. punktā minēto procedūru, ja ir panākta vienošanās, pēc tam, kad ir pārbaudīts, vai vienošanās atbilst Savienības tiesību aktiem, un vajadzības gadījumā groza informāciju, kas publicēta saskaņā ar 15. panta 4. punktu, ja vien šādi grozījumi nav būtiski; vai |
b) |
pieņem īstenošanas aktus, ar kuriem pieņem lēmumu par reģistrācijas pieteikumu, ja nav panākta vienošanās; minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 88. panta 2. punktā. |
4. Īstenošanas aktos, ar kuriem reģistrē ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, paredz visus nosacījumus, kas piemērojami reģistrācijai, un tāda vienotā dokumenta atkārtotu publicēšanu informācijas nolūkos, kurš publicēts saskaņā ar 15. panta 4. punktu un mainīts pēc iebildumu procedūras, ja ir veiktas izmaiņas, kas nav minētas 17. panta 7. punktā un 18. panta 3. punktā.
5. Komisijas īstenošanas regulas par reģistrāciju un Komisijas īstenošanas lēmumus par noraidīšanu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša L sērijā.
22. pants
Savienības ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrs
1. Komisija, nepiemērojot 88. panta 2. punktā minēto procedūru, ar īstenošanas aktiem izveido un uztur publiski pieejamu Savienības ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistru. Minētajam reģistram ir trīs daļas, kas atbilst attiecīgi vīna, stipro alkoholisko dzērienu un lauksaimniecības produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm. Datnes, kas minētajā reģistrā ievadītas pēc 2024. gada 13. maija, ir mašīnlasāmā formātā, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2019/1024 (28) 2. panta 13. punktā.
2. EUIPO uztur un pastāvīgi atjaunina Savienības reģistru attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrāciju, grozīšanu un anulēšanu.
3. Katru vīna un lauksaimniecības produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi Savienības ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā attiecīgi identificē kā “aizsargāts cilmes vietas nosaukums” vai “aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde”, un katru stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi identificē kā “ģeogrāfiskās izcelsmes norāde”.
4. Savienības ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā var ierakstīt ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kuras attiecas uz trešo valstu produktiem, kas tiek aizsargāti Savienībā saskaņā ar starptautisku nolīgumu, kura līgumslēdzēja puse ir Savienība. Šādos gadījumos Komisija ar īstenošanas aktiem reģistrē šādas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 88. panta 2. punktā.
Attiecībā uz vīnu un lauksaimniecības produktiem – ja vien šā punkta pirmajā daļā minētajos nolīgumos tie nav īpaši norādīti kā aizsargāti cilmes vietas nosaukumi –, šādu produktu nosaukumus ieraksta Savienības ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā kā aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes.
5. Katru ģeogrāfiskās izcelsmes norādi ieraksta Savienības ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā tās oriģinālrakstībā. Ja oriģinālrakstība nav latīņu alfabētā, ģeogrāfiskās izcelsmes norādi transkribē vai transliterē latīņu alfabēta burtiem, un abas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes versijas ieraksta Savienības ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā, un tām ir vienāds statuss.
6. Komisija dara pieejamu un regulāri atjaunina sarakstu ar 4. punktā minētajiem starptautiskajiem nolīgumiem, kā arī saskaņā ar minētajiem nolīgumiem aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu sarakstu.
7. Dokumentāciju, kas saistīta ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrāciju, Komisija glabā digitālā vai papīra formātā. Reģistrācijas anulēšanas gadījumā Komisija glabā dokumentāciju 10 gadus no anulēšanas dienas.
8. Komisija ar īstenošanas aktiem precizē Savienības ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistra saturu un noformējumu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 88. panta 2. punktā.
23. pants
Izraksti no Savienības ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistra
1. Jebkurai personai ir iespēja viegli un bez maksas lejupielādēt oficiālu izrakstu no Savienības ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistra, kurā sniegts ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācijas apliecinājums un citi attiecīgie dati, tostarp ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācijas pieteikuma datums vai cits prioritārs datums. Oficiāls izraksts par reģistrāciju, par kuru ieraksts minētajā reģistrā ievadīts pēc 2024. gada 13. maija, ir mašīnlasāmā formātā, kā definēts Direktīvas (ES) 2019/1024 2. panta 13. punktā. Minēto oficiālo izrakstu var izmantot kā autentisku apliecinājumu juridiskās procedūrās, tiesvedībā tiesā, administratīvās vai līdzīgās procedūrās.
2. Ja valsts iestādes saskaņā ar 33. pantu ir atzinušas ražotāju grupu, šo grupu Savienības ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā un šā panta 1. punktā minētajā oficiālajā izrakstā norāda kā produkta, kas apzīmēts ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, ražotāju pārstāvi.
3. Komisija ar īstenošanas aktiem precizē Savienības ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistra izrakstu formātu un tiešsaistes noformējumu un paredz personas datu izslēgšanu vai anonimizāciju. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 88. panta 2. punktā.
24. pants
Produkta specifikācijas grozījumi
1. Produkta, kura nosaukums ir reģistrēta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, ražotāju grupa var iesniegt pieteikumu produkta specifikācijas grozījuma apstiprināšanai. Ja pastāv atzīta ražotāju grupa, tā ir vienīgā, kurai ir tiesības pieteikties.
2. Produkta specifikācijas grozījumus klasificē divās kategorijās:
a) |
Savienības grozījumi, attiecībā uz kuriem ir nepieciešama iebildumu procedūra Savienības līmenī; un |
b) |
standarta grozījumi, kas jāizskata dalībvalsts vai trešās valsts līmenī. |
3. Grozījumu uzskata par Savienības grozījumu, ja tas paredz izmaiņas vienotajā dokumentā vai tam līdzvērtīgā dokumentā un:
a) |
ietver izmaiņas:
|
b) |
rada risku, ka saikne ar vienotajā dokumentā norādīto ģeogrāfisko apgabalu vairs nebūs spēkā; vai |
c) |
paredz turpmākus produkta tirdzniecības ierobežojumus. |
Dalībvalstis pārbauda a), b) un c) apakšpunktā minētos kritērijus.
4. Jebkuru citu reģistrētas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes produkta specifikācijas grozījumu, kas nav Savienības grozījums atbilstīgi 3. punktam, uzskata par standarta grozījumu.
5. Standarta grozījumu uzskata par pagaidu grozījumu, ja tas attiecas uz tādām pagaidu izmaiņām produkta specifikācijā, kas izriet no publisko iestāžu noteiktu obligāto sanitāro un fitosanitāro pasākumu ievērošanas, vai tādu pagaidu grozījumu, kas ir jāveic dabas katastrofas vai nelabvēlīgu laikapstākļu dēļ, vai būtisku tirgus traucējumu dēļ, ko izraisījuši ārkārtēji apstākļi, tostarp ģeopolitiski notikumi, kas ietekmē izejvielu piegādi, ar noteikumu, ka kompetentās iestādes ir oficiāli atzinušas dabas katastrofu, nelabvēlīgus laikapstākļus vai būtiskus tirgus traucējumus.
6. Savienības grozījumus apstiprina Komisija. Apstiprināšanas procedūra mutatis mutandis atbilst 9. un 10. pantā un 12. līdz 21. pantā noteiktajai procedūrai.
7. Savienības grozījumu pieteikumos, kuru izcelsme ir ārpus Savienības, ietver pierādījumu tam, ka pieprasītais grozījums atbilst attiecīgajā trešā valstī spēkā esošajiem tiesību aktiem par ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību.
8. Ja pieteikumā par Savienības grozījumu reģistrētas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes produkta specifikācijā ir iekļauti arī standarta grozījumi vai pagaidu grozījumi, Komisija izskata tikai Savienības grozījumu. Jebkurus standarta grozījumus vai pagaidu grozījumus uzskata par neiesniegtiem. Izskatot šādus pieteikumus, uzmanību koncentrē uz ierosinātajiem Savienības grozījumiem. Attiecīgā gadījumā Komisija vai attiecīgā dalībvalsts var aicināt pieteikuma iesniedzēju veikt izmaiņas citos produkta specifikācijas elementos.
9. Standarta grozījumus izvērtē un apstiprina dalībvalstis vai trešās valstis, kuru teritorijās atrodas attiecīgā produkta ģeogrāfiskais apgabals, un par tiem paziņo Komisijai. Komisija šos grozījumus publisko.
10. Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 87. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem šo regulu papildina, paredzot noteikumus par Savienības grozījumiem ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu produkta specifikācijās, par kuriem nav publicēts vienotais dokuments, par Savienības grozījumu pieteikumu pieņemamību, par Savienības un standarta grozījumu saistību un par standarta grozījumiem, tostarp to publicēšanu.
11. Komisija ar īstenošanas aktiem paredz sīki izstrādātus noteikumus par procedūrām attiecībā uz Savienības grozījumu pieteikumu iesniegšanu, šādu grozījumu pieteikumu formu un noformējumu un par procedūrām attiecībā uz standarta grozījumiem un to formu un par to paziņošanu Komisijai. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 88. panta 2. punktā.
25. pants
Reģistrācijas anulēšana
1. Komisija pēc savas iniciatīvas vai pēc dalībvalsts, trešās valsts vai jebkuras fiziskas vai juridiskas personas, kurai ir leģitīmas intereses un kura ir iedibināta vai ir rezidents trešā valstī, pienācīgi pamatota pieprasījuma ar īstenošanas aktiem anulē ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrāciju šādos gadījumos:
a) |
ja vairs nav iespējams nodrošināt atbilstību produkta specifikācijas prasībām; vai |
b) |
ja neviens produkts ar attiecīgo ģeogrāfiskās izcelsmes norādi nav laists tirgū vismaz iepriekšējos septiņus secīgus gadus. |
2. Komisija var arī pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem pēc to produktu ražotāju pieprasījuma, ko tirgo ar reģistrēto nosaukumu, anulē reģistrāciju. Ja pastāv atzīta ražotāju grupa, minētā ražotāju grupa ir vienīgā, kurai ir tiesības iesniegt šādu pieprasījumu.
3. Nosaukuma reģistrēšana kā intelektuālā īpašuma tiesības, izņemot vienīgi kā ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, un jo īpaši kā preču zīmi, ir aizliegta vienu gadu pēc ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācijas anulēšanas, ja vien šādas intelektuālā īpašuma tiesības nav pastāvējušas vai šāda preču zīme nav reģistrēta pirms ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācijas.
4. Šīs regulas 10., 13.–17. pantu un 21. pantu mutatis mutandis piemēro anulēšanas procedūrai.
Iebildumi ir pieņemami tikai tad, ja tie liecina, ka ieinteresētā fiziskā vai juridiskā persona komerciālā ziņā turpina būt atkarīga no reģistrētā nosaukuma.
5. Pirms 1. un 2. punktā minēto īstenošanas aktu pieņemšanas Komisija apspriežas ar dalībvalsts iestādēm, trešās valsts iestādēm vai, ja iespējams, ar trešās valsts ražotāju, kurš sākotnēji bija iesniedzis pieteikumu attiecīgās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācijai, izņemot gadījumus, kad šo anulēšanu tieši pieprasa sākotnējie pieteikuma iesniedzēji. Apspriešanās termiņš ir vismaz viens mēnesis.
6. Komisija ar īstenošanas aktiem paredz sīki izstrādātus noteikumus par reģistrācijas anulēšanas pieprasījumu procedūrām, to formu un noformējumu.
7. Šā panta 1., 2. un 6. punktā minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 88. panta 2. punktā.
3. NODAĻA
Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzība
26. pants
Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzība
1. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kas reģistrētas Savienības ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā, ir aizsargātas pret:
a) |
jebkādu tiešu vai netiešu ģeogrāfiskās izcelsmes norādes komerciālu izmantošanu saistībā ar produktiem, uz kuriem reģistrācija neattiecas, ja minētie produkti ir salīdzināmi ar tiem produktiem, kuri reģistrēti ar šo nosaukumu, vai ja, lietojot minēto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi attiecībā uz jebkuru produktu vai jebkuru pakalpojumu, tiek negodprātīgi izmantota, vājināta vai mazināta aizsargātā nosaukuma reputācija, vai tai kaitēts, tostarp gadījumos, ja minētie produkti tiek izmantoti kā sastāvdaļa; |
b) |
jebkādu ļaunprātīgu izmantošanu, atdarināšanu vai atsaukšanos, pat tad, ja norādīta produktu vai pakalpojumu patiesā izcelsme vai ja aizsargātais nosaukums ir tulkots, transkribēts vai transliterēts vai tam pievienoti vārdi “veids”, “tips”, “metode”, “ražots kā”, “atdarinājums”, “buķete”, “līdzīgs” vai tamlīdzīgi vārdi, tostarp gadījumos, ja minētie produkti tiek izmantoti kā sastāvdaļas; |
c) |
jebkādu citu nepatiesu vai maldinošu norādi attiecībā uz produkta izcelsmi, cilmi, būtību vai būtiskām īpašībām, kura ir uz iekšējā vai ārējā iepakojuma, reklāmas materiālos, dokumentos vai tiešsaistes saskarnēs sniegtajā informācijā par attiecīgo produktu, kā arī pret tādas taras izmantošanu produkta iepakojumam, kas rada nepatiesu iespaidu par produkta izcelsmi; |
d) |
cita veida praksi, kas var maldināt patērētāju par attiecīgā produkta patieso izcelsmi. |
2. Šā panta 1. punktu piemēro visiem domēnu nosaukumiem, kas ir pieejami Savienībā.
3. Valstu noteikumi par nosaukumiem, ko izmanto lauksaimniecības produktiem, vīniem un stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, nerada iespēju tos sajaukt ar reģistrētām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm.
4. Šā panta 1. punktā minētā aizsardzība attiecas arī uz:
a) |
precēm, ko ieved Savienības muitas teritorijā un kas nav laistas brīvā apgrozībā minētajā teritorijā; |
b) |
precēm, kas tiek pārdotas ar tālpārdošanas līdzekļiem, piemēram, elektroniskā komercija; un |
c) |
precēm, kas ir paredzētas eksportam uz trešām valstīm. |
5. Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 608/2013 (29) 3. panta 1. punkta d) apakšpunktā uzskaitītajiem subjektiem ir tiesības iesniegt pieteikumu muitas dienestiem, lai liegtu visām trešām personām tirdzniecības gaitā ievest preces Savienībā, tās nelaižot tajā brīvā apgrozībā, ja šādas preces, tostarp iepakojums, ir no trešām valstīm un pārkāpj šā panta 1. punkta noteikumus.
6. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, ko reģistrē saskaņā ar šo regulu, Savienībā nekļūst par sugas vārdiem.
7. Ja ģeogrāfiskās izcelsmes norāde ir salikts nosaukums, kas satur terminu, kuru uzskata par sugas vārdu, šā termina lietošana parasti nav 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētā darbība.
27. pants
Tādu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu izmantošana, ar kurām pārstrādes produkta nosaukumā apzīmē produktu, kas izmantots kā sastāvdaļa
1. Neskarot šīs regulas 26. pantu un 37. panta 7. punktu un Regulas (ES) Nr. 1169/2011 7. un 17. pantu, ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, kas apzīmē produktu, kuru izmanto kā pārstrādes produkta sastāvdaļu, var izmantot minētā pārstrādes produkta nosaukumā vai tā marķējumā, vai reklāmas materiālos, ja:
a) |
pārstrādes produkts nesatur nevienu citu produktu, kas būtu salīdzināms ar sastāvdaļu, kas apzīmēta ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi; |
b) |
sastāvdaļa, kas apzīmēta ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, ir izmantota pietiekamā daudzumā, lai attiecīgajam pārstrādes produktam piešķirtu būtisku īpašību; un |
c) |
marķējumā ir norādīts ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmētās sastāvdaļas procentuālais daudzums pārstrādes produktā. |
2. Turklāt Regulas (ES) Nr. 1169/2011 2. panta 2. punkta e) apakšpunktā definētā fasētā pārtikas produkta, kurā kā sastāvdaļa ir ietverts produkts, kas apzīmēts ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, ražotāji, kuri vēlas minēto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi izmantot minētā fasētā pārtikas produkta nosaukumā, tostarp reklāmas materiālos, iepriekš rakstiski paziņo atzītajai ražotāju grupai, ja attiecībā uz minēto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi šāda grupa pastāv. Minētie ražotāji minētajā paziņojumā iekļauj informāciju, kas apliecina, ka ir ievēroti šā panta 1. punktā uzskaitītie nosacījumi, un attiecīgi rīkojas. Atzītā ražotāju grupa četru mēnešu laikā rakstiski apstiprina minētā paziņojuma saņemšanu. Fasētu pārtikas produktu ražotājs var sākt izmantot ģeogrāfiskās izcelsmes norādi fasētā pārtikas produkta nosaukumā pēc minētā apstiprinājuma saņemšanas vai pēc minētā laikposma beigām atkarībā no tā, kas notiek agrāk. Atzītā ražotāju grupa šim apstiprinājumam var pievienot nesaistošu informāciju par attiecīgās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes izmantošanu.
Dalībvalstis saskaņā ar Līgumiem var paredzēt papildu procedūras noteikumus attiecībā uz to teritorijā iedibinātiem fasētu pārtikas produktu ražotājiem.
3. Neskarot 1. punktu, atzītā ražotāju grupa un fasētu pārtikas produktu ražotājs var noslēgt līgumisku vienošanos par konkrētiem tehniskiem un vizuāliem aspektiem attiecībā uz to, kā attiecīgās sastāvdaļas ģeogrāfiskās izcelsmes norāde tiek norādīta fasētā pārtikas produkta nosaukumā – marķējumā, citur, nevis sastāvdaļu sarakstā, vai reklāmas materiālos.
4. Šis pants neattiecas uz stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem.
5. Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 87. pantu pieņemt deleģētus aktus, ar kuriem šo regulu papildina, paredzot papildu noteikumus attiecībā uz salīdzināmu produktu izmantošanu par sastāvdaļām un kritērijus, pēc kuriem šā panta 1. punktā minētajiem pārstrādes produktiem piešķir būtiskas īpašības.
28. pants
Sugas vārdi
1. Sugas vārdus nereģistrē kā ģeogrāfiskās izcelsmes norādes.
2. Lai konstatētu, vai nosaukums ir vai nav kļuvis par sugas vārdu, ņem vērā visus būtiskos faktorus, jo īpaši:
a) |
esošo stāvokli patēriņa apgabalos; |
b) |
attiecīgos valsts vai Savienības tiesību aktus. |
29. pants
Homonīmas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes
1. Ja tiek iesniegts pieteikums par ģeogrāfiskās izcelsmes norādi pēc tam, kad Savienībā jau ir ticis iesniegts pieteikums par pilnīgi vai daļēji homonīmu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi vai tā ir aizsargāta Savienībā, šādu pieteikumu nereģistrē, ja vien praksē nav pietiekamas atšķirības starp vietējās un sen iedibinātas izmantošanas apstākļiem un abu homonīmo norāžu noformējumu, ņemot vērā vajadzību nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi pret attiecīgajiem ražotājiem un to, lai patērētāji netiek maldināti par produktu patieso identitāti vai ģeogrāfisko izcelsmi.
2. Pilnīgi vai daļēji homonīmu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, kas maldina patērētāju, liekot domāt, ka produktu izcelsme ir citā teritorijā, nereģistrē pat tad, ja attiecīgo produktu faktiskās teritorijas, reģiona vai izcelsmes vietas nosaukums ir pareizs.
3. Šajā pantā ar pilnīgi vai daļēji homonīmu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, par kuru ir iesniegts pieteikums vai kura ir aizsargāta Savienībā, apzīmē:
a) |
Savienības ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā ierakstītas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes; |
b) |
ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, par kurām iesniegts pieteikums, ar nosacījumu, ka tās pēc tam tiek reģistrētas Savienības ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā; |
c) |
cilmes vietas nosaukumus un ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kas Savienībā aizsargātas saskaņā ar Regulu (ES) 2019/1753; un |
d) |
ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, cilmes vietas nosaukumus un līdzvērtīgus apzīmējumus, kas aizsargāti saskaņā ar starptautisku nolīgumu starp Savienību un vienu vai vairākām trešām valstīm. |
4. Komisija ar īstenošanas aktu svītro no Savienības reģistra visas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kas reģistrētas, pārkāpjot 1. vai 2. punktu. Minēto īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 88. panta 2. punktā.
30. pants
Preču zīmes
Nosaukumu nereģistrē kā ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, ja, ņemot vērā preču zīmes reputāciju, atpazīstamību un to, cik ilgi tā tiek lietota, par ģeogrāfiskās izcelsmes norādi ierosinātā nosaukuma reģistrācija varētu maldināt patērētāju par produkta patieso identitāti.
31. pants
Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un preču zīmju saistība
1. Tādas preču zīmes reģistrācijas pieteikumu, kuras izmantošana būtu pretrunā 26. pantam, noraida, ja preču zīmes reģistrācijas pieteikums ir iesniegts pēc datuma, kad Komisijai iesniegts pieteikums par ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrāciju.
2. Savienības preču zīmes, kas reģistrētas, pārkāpjot 1. punktu, par spēkā neesošām atzīst EUIPO, un valsts preču zīmes, kas reģistrētas, pārkāpjot 1. punktu, par spēkā neesošām atzīst kompetentās valsts iestādes.
3. Preču zīmi, kuras izmantošana ir pretrunā 26. pantam, bet kura ir pieteikta, reģistrēta vai, ja šādu iespēju paredz attiecīgie tiesību akti, vispāratzīta, to godprātīgi lietojot Savienības teritorijā, pirms dienas, kad Komisijai iesniegts pieteikums par ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrāciju, var turpināt izmantot un atjaunot neatkarīgi no ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācijas, ja nav pamatojuma preču zīmes spēkā neesībai vai atsaukšanai saskaņā ar Direktīvu (ES) 2015/2436 vai Regulu (ES) 2017/1001. Šādos gadījumos ir atļauts izmantot ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, pēc tam, kad tā ir reģistrēta, un attiecīgo preču zīmi.
4. Šā panta 1. un 3. punkta vajadzībām, ja ģeogrāfiskās izcelsmes norādes Savienībā ir reģistrētas, neiesniedzot pieteikumu reģistrācijai Savienības posmā, pirmās aizsardzības dienas datums ir datums, kad Komisijai iesniegts pieteikums par ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrāciju.
5. Neskarot Regulu (ES) Nr. 1169/2011, Direktīvas (ES) 2015/2436 28. panta 4. punktā minētās garantijas vai sertifikācijas zīmes un minētās direktīvas 29. panta 3. punktā minētās kolektīvās preču zīmes, kā arī Regulas (ES) 2017/1001 VIII nodaļā minētās kolektīvās preču zīmes var izmantot uz etiķetēm kopā ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi.
32. pants
Ražotāju grupas
1. Ražotāju grupa ir viena un tā paša produkta vai produktu ražotāju apvienība neatkarīgi no tās juridiskās formas. Tā atbilst šādiem kritērijiem:
a) |
tā veic uzdevumus saskaņā ar šo regulu, tostarp vismaz vienu no 4. punktā noteiktajiem uzdevumiem; |
b) |
tā ir izveidota brīvprātīgi pēc ražotāju iniciatīvas, un to sastāvā ir ražotāji; un |
c) |
tā ir demokrātiski organizēta, un to kontrolē un rūpīgi pārbauda tās biedri. |
Pieteikuma iesniedzējas ražotāju grupas atbilst minētajiem kritērijiem ne vēlāk kā attiecīgās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācijas dienā.
Ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmēta produkta ražotājam ir tiesības pievienoties ražotāju grupai. Dalībvalstis var ierobežot dalību, to paredzot tikai noteiktām ražotāju kategorijām, ņemot vērā tā produkta raksturu, uz kuru attiecas attiecīgā ražotāju grupa.
2. Dalībvalstis var nolemt, ka ražotāju grupas biedri var būt operatori un tādu saimniecisko darbību pārstāvji, kuras ir saistītas ar vienu no posmiem ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmētu produktu piegādes ķēdē, un ieinteresētās personas, kas minētas Regulas (ES) Nr. 1308/2013 157. pantā, ja tiem ir īpaša interese par produktiem, uz kuriem attiecas ražotāju grupa. Minētie biedri nekontrolē ražotāju grupu.
3. Dalībvalstis var paredzēt papildu noteikumus, jo īpaši attiecībā uz ražotāju grupu organizāciju, statūtiem, darbību un dalības veidu, kā arī finanšu iemaksām tajās.
4. Ražotāju grupa var jo īpaši veikt šādus uzdevumus:
a) |
izstrādāt produkta specifikāciju, iesniegt pieteikumu reģistrācijai, grozīšanai un anulēšanai un izstrādāt darbības, tostarp atbalstot tās biedrus ar savām kontroles sistēmām, lai pārbaudītu attiecīgo produkta specifikāciju un nodrošinātu atbilstību tai; |
b) |
iesaistīties atbilstīgās darbībās, lai nodrošinātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādes un ar to tieši saistīto intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību, tostarp veikt tiesiskas darbības un iesniegt pieteikumus muitas dienestiem rīcībai saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 608/2013 un novērst vai apkarot jebkādus pasākumus vai tirdzniecības praksi, kas kaitē vai var kaitēt attiecīgās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reputācijai vai vērtībai; |
c) |
pārstāvēt savus biedrus intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības tīklos un attiecībā uz Savienības vai valsts līmenī izveidotām viltošanas novēršanas struktūrām; |
d) |
vienoties par ilgtspējīgu praksi, kas minēta 7. pantā, neatkarīgi no tā, vai tā ir iekļauta produkta specifikācijā vai ir atsevišķa iniciatīva, tostarp par kārtību, kādā pārbauda atbilstību šai praksei un nodrošina tās pienācīgu publicitāti, jo īpaši Komisijas nodrošinātā informācijas sistēmā; |
e) |
veikt pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot ģeogrāfiskās izcelsmes norādes sniegumu vidiskās, sociālās un ekonomiskās ilgtspējas ziņā, tostarp:
|
f) |
cīnīties pret pārkāpumiem un iespējams krāpniecisku tādu ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmētu produktu tirgu izmantošanu, kuri neatbilst produkta specifikācijai, un to darīt, uzraugot un pārbaudot ģeogrāfiskās izcelsmes norādes izmantošanu iekšējā tirgū un trešās valsts tirgos, kur nodrošina ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību, tai skaitā tiešsaistes saskarnēs, un, ja nepieciešams, informēt izpildiestādes, izmantojot konfidenciālās sistēmas, kur tādas ir pieejamas; |
g) |
veikt pasākumus, lai palielinātu produktu vērtību, un vajadzības gadījumā rīkoties nolūkā novērst vai apkarot jebkādus pasākumus vai komercpraksi, kas kaitē vai var kaitēt to produktu tēlam un vērtībai, tostarp vērtību samazinošu tirdzniecības praksi un cenu pazemināšanu. |
5. Dalībvalstis savā teritorijā var palīdzēt ražotājiem ražotāju grupu izveidē un darbībā.
6. Ja ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmētam produktam nav ražotāju grupas, dalībvalstis var veikt 4. punkta b), e) un f) apakšpunktā minētos uzdevumus. Dalībvalstis sadarbojas ar ražotājiem un palīdz tiem izveidot ražotāju grupu.
7. Dalībvalstis ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm apzīmētu produktu, kuru izcelsme ir to teritorijā, ražotāju grupām var izveidot publisku reģistru, tostarp 9. panta 2. punktā minētajām iestādēm un 9. panta 3. punktā minētajiem ražotājiem. Minētais reģistrs satur vismaz katras ražotāju grupas nosaukumu, juridisko formu un adresi, kā arī visas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kuras ir attiecīgās ražotāju grupas tvērumā.
33. pants
Atzītas ražotāju grupas
1. Papildus 32. panta noteikumiem dalībvalstis ražotāju grupām var piemērot atzīšanas sistēmu. Atzīšanas sistēmu var piemērot visām ražotāju grupām, kuru biedri ražo kādu produktu, kas apzīmēts ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, vai ražotāju grupām, kuras ražo konkrētas produktu kategorijas, kas apzīmētas ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm. Ražotāju grupu var atzīt tikai pēc pieprasījuma. Atzīšanas sistēmā 9. panta 2. punktā minētās iestādes un 9. panta 3. punktā minētos ražotājus uzskata par atzītām ražotāju grupām.
2. Dalībvalstis, kas piemēro 1. punktā minēto sistēmu, ražotāju grupas atzīšanai paredz šādus kritērijus:
a) |
tai ir konkrēta juridiskā forma; un |
b) |
tā atbilst kādam no šādiem nosacījumiem:
|
Dalībvalstis var paredzēt papildu kritērijus, piemēram:
a) |
grupas rīcībā ir nepieciešamie tās biedru finansiālie ieguldījumi; |
b) |
tai ir noteikumi par biedru uzņemšanu, to dalības izbeigšanu un dalības pienākumu pārkāpumiem; |
c) |
tai ir rakstiski statūti. |
Ja ražotāju grupa vairs neatbilst atzīšanas kritērijiem, atzīšanu aptur vai atsauc.
3. Ja ražotāju grupa ir atzīta saskaņā ar šā panta 1. punktā minēto sistēmu, atzītā ražotāju grupa ir vienīgā, kurai ir tiesības:
a) |
veikt 32. pantā minētos uzdevumus visu to ražotāju vārdā, kuri ražo ar attiecīgo ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmēto produktu, neskarot individuālu ražotāju tiesības rīkoties, lai aizstāvētu savas intereses; |
b) |
no fasēta pārtika produkta ražotāja saņemt paziņojumu par to, ka sastāvdaļa ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi tiek izmantota tāda fasēta pārtikas produkta nosaukumā, kurš minēts 27. panta 2. punktā; |
c) |
pieprasīt saistošus noteikumus tādu produktu piegādes regulējumam, kuri ir apzīmēti ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 166.a panta 1. punktu, tostarp uz laikposmu līdz sešiem gadiem saskaņā ar minētās regulas 166.a panta 4. punkta c) apakšpunktu; |
d) |
noteikt standarta vērtības sadales klauzulas, ko var izmantot saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 172.a pantu; |
e) |
vienoties par ilgtspējīgu praksi saskaņā ar šīs regulas 7. pantu; |
f) |
iesniegt pieteikumu apstiprināšanai vai grozījumu saskaņā ar šīs regulas 24. panta 1. punktu; |
g) |
iesniegt anulēšanas pieprasījumu saskaņā ar šīs regulas 25. panta 2. punktu. |
4. Dalībvalstis var arī noteikt, ka atzītā ražotāju grupa ir vienīgā ražotāju grupa, kas ir tiesīga veikt šādus uzdevumus:
a) |
tos, kas minēti 32. panta 4. punkta a) un d) apakšpunktā, ja minētie uzdevumi ietekmē visus ar attiecīgo ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmēto produktu ražotājus; |
b) |
tos, kas minēti 32. panta 4. punkta b), e) un f) apakšpunktā, ja minētos uzdevumus veic starptautiskā, valsts vai reģionālā līmenī, neskarot ar attiecīgo ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmētā produkta ražotāju iespēju veikt minētos uzdevumus vietējā līmenī. |
5. Ražotāju grupa, kas ir iedibināta dalībvalstī, kura nepiemēro šā panta 1. punktā minēto sistēmu, var veikt 32. panta 4. punkta b), c), e) un f) apakšpunktā minētos uzdevumus dalībvalstī, kas piemēro šādu sistēmu.
6. Ja ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi tiek apzīmēts ģeogrāfisks pārrobežu apgabals, attiecīgās dalībvalsts iestādes vai attiecīgā gadījumā Apvienotās Karalistes iestādes attiecībā uz Ziemeļīriju sadarbojas, lai izraudzītos vienu atzītu ražotāju grupu. Ja attiecīgās dalībvalstis vai attiecīgā gadījumā Apvienotā Karaliste attiecībā uz Ziemeļīriju nespēj panākt vienošanos vai ja viena no attiecīgajām dalībvalstīm nepiemēro 1. punktā minēto sistēmu, attiecībā uz minēto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi netiek atzīta neviena ražotāju grupa.
7. Dalībvalstis var nolemt, ka ražotāju grupas, kas atzītas saskaņā ar valsts tiesību aktiem pirms 2024. gada 13. maija, tiek atzītas saskaņā ar 1. punktu.
Ja šāda atzīta ražotāju grupa neatbilst 2. punktā izvirzītajiem kritērijiem, tā līdz 2026. gada 14. maijam pielāgojas attiecīgajiem noteikumiem. Ja līdz minētajam datumam nav panākta atbilstība, attiecīgā dalībvalsts vai nu vienreiz pagarina minēto termiņu par laikposmu, kas nepārsniedz gadu, vai atsauc atzīšanu.
8. Ja dalībvalsts piemēro 1. punktā minēto atzītu ražotāju grupu sistēmu, tā, izmantojot digitālu sistēmu, paziņo Komisijai atzītās ražotāju grupas nosaukumu un adresi attiecībā uz katru reģistrēto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi un atjaunina šo informāciju, ja notiek izmaiņas. Komisija minēto informāciju dara publiski pieejamu un attiecīgi atjaunina Savienības ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistru.
34. pants
Ražotāju grupu apvienības
1. Ražotāju grupu apvienību var izveidot pēc ieinteresēto ražotāju grupu iniciatīvas.
2. Ražotāju grupu apvienība var veikt jo īpaši šādus uzdevumus:
a) |
piedalīties padomdevējās struktūrās; |
b) |
apmainīties ar informāciju ar publiskajām iestādēm par jautājumiem, kas saistīti ar ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu politiku; |
c) |
sniegt ieteikumus, lai uzlabotu politikas izstrādi ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu jomā, jo īpaši attiecībā uz ilgtspēju, krāpšanas un viltošanas apkarošanu, vērtības radīšanu operatoru vidū, konkurences noteikumiem un lauku attīstību; |
d) |
ražotāju vidū popularizēt un izplatīt paraugpraksi, kas saistīta ar ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu politiku; |
e) |
piedalīties veicināšanas pasākumos Regulas (ES) Nr. 1144/2014 nozīmē. |
35. pants
Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzība domēna nosaukumos
1. Savienībā izveidotie katras valsts augstākā līmeņa domēnu nosaukumu reģistri nodrošina, lai alternatīvās strīdu izšķiršanas procedūrās attiecībā uz domēnu nosaukumiem tiktu atzīts, ka reģistrētās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes ir tiesības, uz kurām var atsaukties minētajās procedūrās.
2. Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 87. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem šo regulu papildina, paredzot noteikumus, ar ko uztic EUIPO izveidot un pārvaldīt domēna nosaukumu informācijas un brīdināšanas sistēmu, kas pieteikuma iesniedzējam pēc ģeogrāfiskās izcelsmes norādes pieteikuma iesniegšanas sniegtu informāciju par ģeogrāfiskās izcelsmes norādes kā domēna nosaukuma pieejamību un, pēc izvēles, par tādu domēna nosaukumu reģistrāciju, kas ir identiski attiecīgajai ģeogrāfiskās izcelsmes norādei. Savienībā izveidoti valsts koda augstākā līmeņa domēnu nosaukumu reģistri var brīvprātīgi sniegt EUIPO attiecīgo informāciju un datus.
3. Līdz 2025. gada 14. novembrim Komisija veic izvērtējumu par 2. punktā minētās informācijas un brīdināšanas sistēmas nepieciešamību un īstenojamību, ņemot vērā to, kā darbojas brīvprātīga informācijas un datu sniegšana, kas minēta iepriekšminētajā punktā, un Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz ziņojumu ar galvenajiem konstatējumiem. Minētajam ziņojumam vajadzības gadījumā pievieno tiesību akta priekšlikumu.
36. pants
Izmantošanas tiesības
Reģistrētu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi var izmantot jebkurš operators, kas tirgo produktu, kurš atbilst attiecīgajai produkta specifikācijai.
Dalībvalstis nodrošina, ka uz operatoriem attiecas produkta specifikācijas ievērošanas pārbaude, kas noteikta saskaņā ar šīs regulas 39. pantu vai Regulas (ES) Nr. 1308/2013 116.a pantu.
Gadījumā, ja ģeogrāfiskās izcelsmes norāde satur viena pieteikumu iesnieguša ražotāja īpašuma nosaukumu vai tā no šā nosaukuma sastāv, tas neliedz citiem operatoriem izmantot reģistrēto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi ar noteikumu, ka to izmanto, lai apzīmētu produktu, kas atbilst produkta specifikācijai.
37. pants
Savienības simboli, norādes un saīsinājumi
1. Norādes, saīsinājumus un simbolus, kas attiecas uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, neizmanto citādi, kā tikai saistībā ar produktiem, kas ražoti, ievērojot attiecīgo produkta specifikāciju. Tos var izmantot arī informatīvos un izglītojošos nolūkos ar noteikumu, ka ar šādu izmantošanu nevar maldināt patērētāju.
2. Nosaka šādus Savienības simbolus, kas paredzēti ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu marķēšanai un popularizēšanai:
a) |
simbols, ar ko apzīmē aizsargātus lauksaimniecības produktu cilmes vietas nosaukumus; un |
b) |
simbols, ar ko apzīmē aizsargātas lauksaimniecības produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norādes. Minēto simbolu var izmantot arī stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm. |
3. Tādu lauksaimniecības produktu un stipro alkoholisko dzērienu gadījumā, kuru izcelsmes vieta ir Savienībā un kurus tirgo ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, marķējumā un reklāmas materiālos norāda ar tiem saistīto Savienības simbolu. Attiecībā uz marķēšanu, ģeogrāfiskās izcelsmes norādi attēlo tajā pašā redzamības laukā, kur atrodas Savienības simbols.
Uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādi attiecas Regulas (ES) Nr. 1169/2011 13. panta 1. punktā izklāstītās marķējuma prasības attiecībā uz obligāto ziņu noformējumu.
4. Atkāpjoties no 3. punkta pirmās daļas, attiecībā uz stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem Savienības simbolus var nenorādīt.
5. Ja lauksaimniecības produktus apzīmē ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, ražotāja vai operatora nosaukumu marķējumā norāda tajā pašā redzamības laukā, kur atrodas ģeogrāfiskās izcelsmes norāde. Šādā gadījumā ar operatora nosaukumu saprot tā operatora nosaukumu, kas ir atbildīgs par ražošanas posmu, kurā tiek iegūts produkts, kuru apzīmēs ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, vai kas ir atbildīgs par būtisku minētā produkta pārstrādi.
Ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmētu stirpo alkoholisko dzērienu gadījumā ražotāja nosaukumu marķējumā norāda tajā pašā redzamības laukā, kur atrodas ģeogrāfiskās izcelsmes norāde.
Ja iepakojuma vai taras virsmas platība nepārsniedz to, kāda ir norādīta Regulas (ES) Nr. 1169/2011 16. panta 2. punktā, tad ražotāja vai operatora nosaukuma norādīšana ir brīvprātīga.
Lauksaimniecības produktus un stipros alkoholiskos dzērienus, kas ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi tika tirgoti un marķēti pirms 2026. gada 14. maija, var turpināt laist tirgū, nepildot pienākumu norādīt ražotāja vai operatora nosaukumu tajā pašā redzamības laukā, kur atrodas ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, līdz laikam, kad būs beigušies esošie krājumi.
6. Ja lauksaimniecības produktus vai stipros alkoholiskos dzērienus apzīmē ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, tad lauksaimniecības produktu marķējumā un reklāmas materiālos var būt norāde “aizsargāts cilmes vietas nosaukums” vai “aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde” un stipro alkoholisko dzērienu marķējumā un reklāmas materiālos var būt “ģeogrāfiskās izcelsmes norāde”.
Ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmētu lauksaimniecības produktu marķējumā un reklāmas materiālos var norādīt saīsinājumus “ACVN” vai “AĢIN”, kas atbilst norādēm “aizsargāts cilmes vietas nosaukums” vai “aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde”.
7. Norādes un saīsinājumus var izmantot pārstrādes produktu marķējumā un reklāmas materiālos, ja ģeogrāfiskās izcelsmes norāde attiecas uz kādu no to sastāvdaļām. Šādā gadījumā norādi vai saīsinājumu novieto līdzās tās sastāvdaļas nosaukumam, kas ir skaidri identificēta kā sastāvdaļa. Savienības simbolu nenovieto kopā ar pārtikas produkta nosaukumu Regulas (ES) Nr. 1169/2011 17. panta nozīmē.
8. Savienības simbolus, kas norāda uz aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, un norādes “aizsargāts cilmes vietas nosaukums”, “aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde” un “ģeogrāfiskās izcelsmes norāde” vai attiecīgi saīsinājumus “ACVN” vai “AĢIN” marķējumā var norādīt tikai pēc attiecīgās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācijas akta publicēšanas.
9. Marķējumā var būt arī šādi elementi:
a) |
produkta specifikācijā minētā ģeogrāfiskās izcelsmes apgabala attēli; un |
b) |
teksts, grafisks attēlojums vai simboli, kas attiecas uz dalībvalsti un reģionu, kurā atrodas attiecīgais ģeogrāfiskais izcelsmes apgabals, ar noteikumu, ka šādas atsauces nemaldina patērētāju par patieso produkta identitāti vai cilmi. |
10. Produkta marķējumā un reklāmas materiālos var norādīt Savienības simbolus, kas saistīti ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kuras iekļautas Savienības ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā, un kas apzīmē produktus, kuru izcelsme ir trešās valstīs; šādā gadījumā šos simbolus izmanto atbilstoši 3. punktam.
11. Komisija ar īstenošanas aktiem precizē ģeogrāfiskajam norādēm paredzēto Savienības simbolu tehniskos parametrus, kā arī paredz tehniskos noteikumus par to lietošanu un norāžu un saīsinājumu lietošanu uz tādiem produktiem, kurus tirgo ar reģistrētu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, tostarp valodu versijas. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 88. panta 2. punktā.
4. NODAĻA
Kontrole un noteikumu izpilde
38. pants
Darbības joma
1. Šo nodaļu piemēro vīnam, stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem un lauksaimniecības produktiem.
Tomēr šā panta 2. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu, 3. punktu un – attiecībā uz produkta specifikācijas ievērošanas pārbaudi – 4. punktu, kā arī 39., 40., 41. un 44. pantu piemēro tikai uz stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem un lauksaimniecības produktiem.
2. Šajā nodaļā kontroles ir:
a) |
pārbaude, vai ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmēts produkts ir ražots, ievērojot attiecīgo produkta specifikāciju; un |
b) |
pārbaude, kā ģeogrāfiskās izcelsmes norādes tiek izmantotas tirgū, tostarp tiešsaistes saskarnēs. |
Šajā nodaļā izpilde ietver visas darbības, kuru mērķis ir nodrošināt atbilstību šīs regulas II sadaļas 3. nodaļai.
3. Kompetentās iestādes, deleģētās struktūras un fiziskās personas, kurām ir deleģēti daži oficiālās kontroles uzdevumi, atbilst Regulā (ES) 2017/625 noteiktajām prasībām.
4. Neatkarīgi no Regulas (ES) 2017/625 116. panta 1. punkta Komisija veic Regulas (ES) 2017/625 VI sadaļas I nodaļā paredzētās ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu kontroles, tostarp revīzijas, pamatojoties uz riska analīzi atbilstoši attiecīgajam ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apjomam dalībvalstī, veiktajam pārbaužu skaitam vai ar ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu atbilstības pārbaudi vai to izmantošanu saistītajiem pārkāpumiem, kas izklāstīti dalībvalsts gada ziņojumā, kurš sagatavots saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 113. pantu. Regulas (ES) 2017/625 116. panta 2. punktu un 118. un 120.–124. pantu nepiemēro ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu kontrolēm, tostarp revīzijām.
39. pants
Produkta specifikācijas ievērošanas pārbaude
1. Šīs nodaļas nolūkiem katrs operators, kas vēlas piedalīties kādā no darbībām, uz ko attiecas tāda produkta specifikācija, kurš apzīmēts ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, informē kompetentās iestādes, deleģētās struktūras vai fiziskās personas, kas minētas 3. punkta a) un b) apakšpunktā. Dalībvalstis izveido un regulāri atjaunina to operatoru sarakstu, kuri veic darbības, uz ko attiecas viens vai vairāki pienākumi, kuri paredzēti tāda produkta specifikācijā, kas apzīmēts ar kādu Savienības ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā iekļautu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, kuras izcelsme ir to teritorijā.
2. Ražotāji ir atbildīgi par pašu veiktām kontrolēm, ar ko pirms produkta laišanas tirgū nodrošina, ka ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm apzīmētie produkti atbilst produkta specifikācijai.
3. Papildus 2. punktā minētajām pašu veiktajām kontrolēm, pirms Savienības izcelsmes produkts ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi tiek laists tirgū, produkta specifikācijas ievērošanas pārbaudi veic:
a) |
viena vai vairākas kompetentās iestādes Regulas (ES) 2017/625 3. panta 3. punkta nozīmē; vai |
b) |
viena vai vairākas deleģētās struktūras vai fiziskas personas, kurām deleģēti daži oficiālās kontroles uzdevumi, kā minēts Regulas (ES) 2017/625 II sadaļas III nodaļā. |
4. Attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kas apzīmē produktus, kuru izcelsme ir trešā valstī, attiecīgā produkta specifikācijas ievērošanas pārbaudi pirms produkta laišanas tirgū veic:
a) |
viena vai vairākas kompetentās iestādes, ko norīkojusi trešā valsts; vai |
b) |
viena vai vairākas produktu sertifikācijas struktūras. |
5. Ja darbību, uz ko attiecas produkta specifikācija, veic viens vai vairāki operatori valstī, kas nav ģeogrāfiskās izcelsmes norādes izcelsmes valsts, minētajiem operatoriem produkta specifikācijā paredz noteikumus par ievērošanas pārbaudi. Ja attiecīgā darbība notiek Savienībā, operatori par to paziņo tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā darbība notiek un tai veic ievērošanas pārbaudi.
6. Ja dalībvalsts piemēro 9. panta 2. punktu, produkta specifikācijas ievērošanas pārbaudi nodrošina iestāde, kas nav tā, ko saskaņā ar minēto punktu uzskata par ražotāju grupu.
7. Produkta specifikācijas ievērošanas pārbaudes izmaksas var segt operatori, attiecībā uz kuriem notiek minētās kontroles. Dalībvalstis var iekasēt nodevas vai maksas, lai pilnībā vai daļēji segtu oficiālo kontroļu un citu oficiālo darbību izmaksas.
8. Komisija pieņem īstenošanas aktus par:
a) |
paziņojumu, kas trešām valstīm jāiesniedz Komisijai, tostarp par kompetento iestāžu un produktu sertifikācijas struktūru nosaukumiem un adresēm; |
b) |
kārtību, kā tiek uzraudzītas un pārbaudītas 5. punktā minētās darbības. |
Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 88. panta 2. punktā.
40. pants
Publiska informācija par kompetentajām iestādēm, deleģētajām un produktu sertifikācijas struktūrām un fiziskajām personām
1. Dalībvalstis publisko 39. panta 3. punktā minēto kompetento iestāžu, deleģēto struktūru nosaukumus un adreses un fizisko personu vārdus un uzvārdus un adreses katram ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmētam produktam un šo informāciju regulāri atjaunina.
2. Komisija publisko 39. panta 4. punktā minēto kompetento iestāžu un produktu sertifikācijas struktūru nosaukumus un adreses un šo informāciju regulāri atjaunina.
3. Komisija var izveidot digitālu portālu, kurā publisko 1. un 2. punktā minēto kompetento iestāžu, deleģēto un produktu sertifikācijas struktūru nosaukumus un adreses, un fizisko personu vārdus, uzvārdus un adreses.
41. pants
Deleģēto un produktu sertifikācijas struktūru akreditācija
1. Deleģētās struktūras, kas minētas 39. panta 3. punkta b) apakšpunktā, un produktu sertifikācijas struktūras, kas minētas 39. panta 4. punkta b) apakšpunktā, ievēro kādu no turpmāk minētajiem standartiem, kas attiecas uz deleģētajiem uzdevumiem, un tiek akreditētas saskaņā ar kādu no tiem:
a) |
standarts EN ISO/IEC 17065 “Atbilstības novērtēšana. Prasības institūcijām, kas sertificē produktus, procesus un pakalpojumus”; vai |
b) |
standarts EN ISO/IEC 17020 “Atbilstības novērtēšana. Prasības dažāda veida institūcijām, kas veic inspekciju”. |
2. Šā panta 1. punktā minēto akreditāciju veic valsts akreditācijas struktūra, kas atzīta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 765/2008 un kas ir daudzpusējā nolīguma parakstītāja Eiropas Akreditācijas kooperācijā, kura attiecas uz 1. punktā minētajiem standartiem, vai kas ir tāda akreditācijas struktūra ārpus Savienības, kura ir Starptautiskā akreditācijas foruma sagatavotā daudzpusējās atzīšanas mehānisma dokumenta parakstītāja vai Starptautiskās laboratoriju akreditācijas sadarbības iestādes sagatavoto savstarpējās atzīšanas režīma dokumentu parakstītāja.
42. pants
Pārbaude attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu lietošanu tirgū un noteikumu izpilde
1. Dalībvalstis izraugās vienu vai vairākas kompetentās iestādes, kas ir atbildīgas gan par ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu lietošanas pārbaudi, gan par to noteikumu izpildi, kas saistīti ar ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu lietošanu, pēc tam, kad ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmēts produkts ir laists tirgū, minētais attiecas uz tādām darbībām kā uzglabāšana, tranzīts, izplatīšana vai piedāvāšana pārdošanai, tostarp elektroniskajā komercijā. Minētās iestādes var būt tās pašas kompetentās iestādes, kas minētas šīs regulas 39. panta 3. punkta a) apakšpunktā un Regulas (ES) Nr. 1308/2013 116.a panta 2. punktā.
2. Šā panta 1. punktā minētās iestādes regulāri un pietiekami bieži, pamatojoties uz riska analīzi un saņemtajiem paziņojumiem, tostarp no ražotāju grupām saņemtajiem paziņojumiem, rīkojas, lai nodrošinātu to, ka tiek ievērota produkta specifikācija vai vienotais dokuments, vai dokuments, kas ir līdzvērtīgs vienotajam dokumentam par attiecīgo ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, tostarp tiešsaistes noformējumos un marķējumā.
3. Dalībvalstis veic atbilstīgus administratīvus un tiesiskus pasākumus, lai novērstu vai apturētu to, ka, tostarp tiešsaistes saskarnēs, tiek izmantoti tādu produktu vai pakalpojumu nosaukumi, kurus ražo, piedāvā vai tirgo to teritorijā vai kuri ir paredzēti eksportam uz trešām valstīm un kuri ir pretrunā 26. un 27. pantam.
4. Dalībvalstis veic piemērotus administratīvos un tiesiskos pasākumus, lai savā teritorijā liegtu piekļuvi domēnu nosaukumiem, kas ir pretrunā 26. panta 2. punktam.
5. Saskaņā ar 1. punktu norīkotā iestāde vai iestādes veicina informācijas apmaiņu starp attiecīgajiem departamentiem, aģentūrām un struktūrām, piemēram, policiju, viltošanas novēršanas aģentūrām, muitu, intelektuālā īpašuma birojiem, pārtikas aprites tiesību iestādēm un mazumtirdzniecības inspektoriem, lai nodrošinātu efektīvu izpildes panākšanu.
43. pants
Pienākumi, ko piemēro pakalpojumu sniedzējiem tiešsaistes tirgū
1. Jebkādu informāciju, kas attiecas uz Savienībā iedibinātām personām pieejamu produktu reklāmu, noieta veicināšanu un pārdošanu un ir pretrunā šīs regulas 26. un 27. pantā paredzētajai ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzībai, uzskata par nelikumīgu saturu, kā tas ir definēts Regulas (ES) 2022/2065 3. panta h) punktā.
2. Attiecīgās dalībvalstu valsts tiesu vai administratīvās iestādes var saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2065 9. pantu izdot rīkojumu vērsties pret šā panta 1. punktā minēto nelikumīgo saturu.
3. Saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2065 16. pantu jebkura fiziska vai juridiska persona var paziņot mitināšanas pakalpojumu sniedzējiem par konkrētu saturu, kas ir pretrunā šīs regulas 26. un 27. pantam.
44. pants
Savstarpēja palīdzība un informācijas apmaiņa
1. Dalībvalstis palīdz cita citai šajā nodaļā paredzēto kontroļu un izpildes panākšanas nolūkā saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 IV sadaļu.
2. Komisija ar īstenošanas aktiem var paredzēt sīki izstrādātus noteikumus, kuros izklāsta tās informācijas būtību un veidu, ar kuru dalībvalstīm ir jāapmainās, kā arī minētās informācijas apmaiņas metodes šajā nodaļā aprakstīto kontroļu veikšanai un izpildes panākšanai. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 88. panta 2. punktā.
45. pants
Produkta specifikācijas ievērošanas apliecinājums
1. Operatoram, attiecībā uz kura produktu pēc šīs regulas 39. pantā un Regulas (ES) Nr. 1308/2013 116.a pantā minētās ievērošanas pārbaudes tiek konstatēts, ka tas atbilst saskaņā ar šo regulu aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes produkta specifikācijai, pēc pieprasījuma un atkarībā no attiecīgajā dalībvalstī piemērotās sistēmas ir tiesības vai nu:
a) |
saņemt apliecinājumu, tostarp digitālu apliecinājumu, kas var būt arī apliecināta kopija, kas apliecina, ka ražošanā tiek ievērota produkta specifikācija; vai |
b) |
tikt iekļautam apstiprinātu operatoru sarakstā, ko izveidojusi kompetentā iestāde, piemēram, sarakstā, kas paredzēts attiecīgi šīs regulas 39. panta 1. punktā vai Regulas (ES) Nr. 1308/2013 116.a pantā. Attiecīgo izrakstu no saraksta (“izraksts”) dara pieejamu tiešsaistē katram apstiprinātajam operatoram. |
2. Šā panta 1. punktā minēto ievērošanas apliecinājumu un izrakstu pēc attiecīgi 1. panta a) un b) punktā minētā izpildiestāžu pieprasījuma dara pieejamu muitas dienestiem vai citām iestādēm Savienībā, kuras ir iesaistītas pārbaudēs par ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu izmantošanu precēm, kas deklarētas laišanai brīvā apgrozībā vai laistas iekšējā tirgū. Operators apliecinājumu vai izrakstu var darīt pieejamu sabiedrībai vai jebkurai personai, kas darījumdarbības gaitā var prasīt pierādījumu par ievērošanu. Minēto apliecinājumu un izrakstu regulāri atjaunina, pamatojoties uz riska novērtējumu.
3. Operatoram, kuram vairs nav piešķirts ievērošanas apliecinājums vai kurš ir svītrots no saraksta, nav atļauts turpināt uzrādīt vai izmantot ievērošanas apliecinājumu vai izrakstu.
4. Komisija ar īstenošanas aktiem paredz sīki izstrādātus noteikumus par ievērošanas apliecinājuma un izraksta formu un saturu, par veidlapām, ar kādām operatoriem vai tirgotājiem tie jādara pieejami kontrolei vai uzņēmējdarbības gaitā, kā arī par apstākļiem, kādos ir vajadzīgs līdzvērtīgs apliecinājums attiecībā uz produktiem, kuru izcelsme ir trešās valstīs, un par līdzvērtīgā apliecinājuma veidlapām. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 88. panta 2. punktā.
5. NODAĻA
Lauksaimniecības produktu cilmes vietas nosaukumi un ģeogrāfiskās izcelsmes norādes
46. pants
Lauksaimniecības produktu cilmes vietas nosaukumi un ģeogrāfiskās izcelsmes norādes
1. Lauksaimniecības produkta “cilmes vietas nosaukums” ir nosaukums, kas identificē produktu, kura:
a) |
izcelsme ir konkrētā vietā, reģionā vai izņēmuma gadījumos valstī; |
b) |
kvalitāti vai īpašības ir radījusi galvenokārt vai vienīgi īpašā ģeogrāfiskā vide ar tai raksturīgajiem dabas un cilvēka faktoriem; un |
c) |
visi ražošanas posmi notiek definētajā ģeogrāfiskajā apgabalā. |
2. Lauksaimniecības produkta “ģeogrāfiskās izcelsmes norāde” ir nosaukums, kas identificē produktu, kura:
a) |
izcelsme ir konkrētā vietā, reģionā vai valstī; |
b) |
konkrētā kvalitāte, reputācija vai cita īpašība ir galvenokārt saistāma ar tā ģeogrāfisko izcelsmi; un |
c) |
vismaz viens ražošanas posms notiek definētajā ģeogrāfiskajā apgabalā. |
3. Neatkarīgi no 1. punkta dažus nosaukumus reģistrē kā cilmes vietas nosaukumus, pat ja attiecīgo produktu izejvielas ir no ģeogrāfiskā apgabala, kas ir plašāks par definēto ģeogrāfisko apgabalu vai atšķiras no tā, ar noteikumu, ka:
a) |
ir definēts izejvielu ražošanas apgabals; |
b) |
pastāv īpaši izejvielu ražošanas nosacījumi; |
c) |
pastāv kontroles pasākumi, kuru nolūks ir nodrošināt b) apakšpunktā minēto nosacījumu ievērošanu; un |
d) |
attiecīgie cilmes vietas nosaukumi ir atzīti kā cilmes vietas nosaukumi izcelsmes valstī pirms 2004. gada 1. maija. |
Šā punkta nolūkā par izejvielām var uzskatīt tikai dzīvus dzīvniekus, gaļu un pienu.
47. pants
Konkrēti noteikumi attiecībā uz barības un izejvielu iegūšanas avotu un attiecībā uz kaušanu
1. Attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes produktu, kura nosaukums ir reģistrēts kā cilmes vietas nosaukums, barību pilnībā iegūst noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.
2. Gadījumā, kad pilnībā iegūt barību noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā praktiski nav iespējams, var pievienot ārpus šā apgabala iegūtu barību ar noteikumu, ka ģeogrāfiskās vides dēļ būtiski netiek ietekmēta produkta kvalitāte vai iezīmes. Tās barības apjoms, kura iegūta ārpus noteiktā ģeogrāfiskā apgabala, gadā nepārsniedz 50 % sausnas.
3. Ar pagaidu grozījumu, kas minēts 24. panta 5. punktā, var atkāpties no šā panta 2. punkta, līdz būs atkal rasta iespēja iegūt barību noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā, ar noteikumu, ka netiek pilnībā pārrauta 49. panta 1. punkta f) apakšpunkta i) punktā minētā saikne.
4. Jebkādus produkta specifikācijā norādītās izejvielu izcelsmes ierobežojumus produktam, kura nosaukums ir reģistrēts kā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, pamato, ņemot vērā 49. panta 1. punkta f) apakšpunkta ii) punktā minēto saikni.
5. Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 87. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar ko papildina šo regulu, nosakot atkāpes un nosacījumus attiecībā uz dzīvnieku kaušanu un izejvielu iegūšanas avotu. Minēto atkāpju un nosacījumu pamatā ir objektīvi kritēriji, un tajos ņem vērā dzīvnieku labturību, izejvielu kvalitāti vai izmantošanu un atzītu zinātību vai dabīgus faktorus, tostarp ierobežojumus, kas ietekmē lauksaimniecisko ražošanu konkrētos apgabalos.
48. pants
Augu šķirnes un dzīvnieku sugas
1. Nosaukumu nedrīkst reģistrēt kā ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, ja rodas konflikts ar augu šķirnes vai dzīvnieku šķirnes nosaukumu un ja tas var patērētāju maldināt par patieso ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmētā produkta identitāti vai izcelsmi vai ja šādi var sajaukt ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmētos produktus ar attiecīgo augu šķirni vai dzīvnieku šķirni.
2. Šā panta 1. punktā minētos nosacījumus izvērtē attiecībā uz faktisku to nosaukumu izmantošanu, kam rodas konflikts, tostarp uz augu šķirnes vai dzīvnieku šķirnes nosaukuma izmantošanu ārpus tā izcelsmes apgabala un augu šķirnes nosaukuma izmantošanu.
3. Šī regula neliedz laist tirgū produktu, kurš neatbilst reģistrētas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes produkta specifikācijai un kura marķējumā ir iekļauts minētās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes nosaukums vai tā daļa, un kurš satur vai sevī ietver augu šķirnes vai dzīvnieku šķirnes nosaukumu, ar noteikumu, ka ir izpildīti šādi nosacījumi:
a) |
attiecīgais produkts sevī ietver attiecīgo augu šķirni vai dzīvnieku šķirni vai ir no tās iegūts; |
b) |
patērētāji netiek maldināti; |
c) |
augu šķirnes vai dzīvnieku šķirnes nosaukuma izmantošana atbilst godīgai konkurencei; |
d) |
augu šķirnes vai dzīvnieku šķirnes nosaukuma izmantošana nenotiek uz reģistrētās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reputācijas rēķina; un |
e) |
attiecīgā produkta ražošana un tirgošana ārpus produkta izcelsmes apgabala ir sākusies pirms dienas, kurā iesniegts ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācijas pieteikums. |
4. Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 87. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar ko papildina šo regulu, paredzot noteikumus par augu šķirnes vai dzīvnieku šķirnes nosaukumu noteikšanu.
49. pants
Produkta specifikācija
1. Produkta specifikācijā ir vismaz:
a) |
nosaukums, kas ir reģistrējams kā cilmes vietas nosaukums vai ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, kā to lieto tirdzniecībā vai sarunvalodā, lai aprakstītu konkrētu produktu noteiktā ģeogrāfiskā apgabalā; |
b) |
produkta apraksts, attiecīgā gadījumā norādot attiecīgās izejvielas, augu šķirnes un dzīvnieku šķirnes, tai skaitā sugas komerciālo nosaukumu un zinātnisko nosaukumu, kā arī produkta galvenās fizikālās, ķīmiskās, mikrobioloģiskās vai organoleptiskās īpašības; |
c) |
ģeogrāfiskā apgabala definīcija, kas noteikta saistībā ar šā punkta f) apakšpunkta i) vai ii) punktā minēto saikni, un vajadzības gadījumā ziņas, kas liecina par atbilstību 46. panta 3. punkta prasībām; |
d) |
pierādījumi, ka produkta izcelsme ir noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā, kas norādīts saskaņā ar 46. panta 1. punkta c) apakšpunktu vai 46. panta 2. punkta c) apakšpunktu; |
e) |
apraksts par produkta ieguves metodi un vajadzības gadījumā par autentiskajām un nemainīgajām ražošanas metodēm; kā arī informācija par iepakojumu, ja pieteikuma iesniedzēja ražotāju grupa tā nosaka un sniedz pietiekamu ar konkrēto produktu saistītu pamatojumu par to, kāpēc, ņemot vērā Savienības tiesību aktus, jo īpaši Savienības aktus par brīvu preču apriti un brīvu pakalpojumu sniegšanu, kvalitātes saglabāšanas, izcelsmes garantēšanas vai kontroles nodrošināšanas nolūkā iepakošanai jānotiek noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā; |
f) |
sīka informācija, kas nosaka:
|
2. Produkta specifikācijā var arī iekļaut:
a) |
ilgtspējīgu praksi, kas paredzēta 7. pantā; |
b) |
visus konkrētos attiecīgā produkta marķēšanas noteikumus; |
c) |
citas piemērojamās prasības, ja dalībvalstis vai attiecīgā gadījumā ražotāju grupa tās paredz, ņemot vērā to, ka šādām prasībām jābūt objektīvām, nediskriminējošām un saderīgām ar Savienības un valsts tiesību aktiem. |
3. Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 87. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar ko papildina šo regulu, paredzot noteikumus, ar kuriem ierobežo šā panta 1. punktā minētajā produkta specifikācijā iekļaujamo informāciju, ja šāda ierobežošana ir nepieciešama, lai izvairītos no pārmērīgi apjomīgiem reģistrācijas pieteikumiem.
4. Komisija ar īstenošanas aktiem var paredzēt noteikumus par produkta specifikācijas formu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 88. panta 2. punktā.
50. pants
Vienotais dokuments
1. Vienotajā dokumentā ir ietverti:
a) |
galvenie produkta specifikācijas punkti, proti, nosaukums, kas ir reģistrējams kā cilmes vietas nosaukums vai ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, produkta apraksts, tostarp attiecīgā gadījumā īpaši noteikumi attiecībā uz iesaiņojumu un marķējumu, un kodolīga ģeogrāfiskā apgabala definīcija; |
b) |
tās saiknes apraksts, kāda produktam ir ar ģeogrāfisko vidi vai ģeogrāfisko izcelsmi, kā minēts 49. panta 1. punkta f) apakšpunktā, tai skaitā, attiecīgā gadījumā īpaši produkta apraksta vai ražošanas metodes elementi, kas pamato minēto saikni. |
2. Komisija ar īstenošanas aktiem var noteikt šā panta 1. punktā paredzētā vienotā dokumenta formātu un tiešsaistes noformējumu, kā arī paredzēt personas datu izslēgšanu vai anonimizāciju. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 88. panta 2. punktā.
III SADAĻA
GARANTĒTU TRADICIONĀLO ĪPATNĪBU PRODUKTI UN FAKULTATĪVI KVALITĀTES APZĪMĒJUMI
1. NODAĻA
Darbības joma
51. pants
Darbības joma
Šo sadaļu piemēro lauksaimniecības produktiem, tostarp pārtikas produktiem.
Šajā sadaļā termins “lauksaimniecības produkti, tostarp pārtikas produkti” ietver tādus lauksaimniecības produktus, kas ir paredzēti lietošanai pārtikā un kas ir uzskaitīti LESD I pielikumā, kā arī tādus pārtikas produktus un lauksaimniecības produktus, kas ir uzskaitīti šīs regulas II pielikumā.
Šo sadaļu nepiemēro stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem vai vīnkopības produktiem, kas definēti Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VII pielikuma II daļā, izņemot vīna etiķus.
2. NODAĻA
Garantētu tradicionālo īpatnību produkti
52. pants
Mērķi
1. Ir izveidota garantēto tradicionālo īpatnību produktu (GTĪ) shēma, lai aizsargātu tradicionālās ražošanas metodes un receptes, palīdzot:
a) |
tradicionālo produktu ražotājiem tirdzniecībā un saziņā par to, kādu papildu vērtību patērētājiem dod viņu tradicionālo recepšu un produktu īpašības; |
b) |
radīt pievienoto vērtību, ko panāk, veicinot godīgu konkurenci tirdzniecības ķēdē, taisnīgus ienākumus ražotājiem un veicinot lauku attīstības politikas mērķu sasniegšanu. |
2. Garantētu tradicionālo īpatnību produktu reģistrācija un aizsardzība neskar ražotāju pienākumu ievērot citus Savienības noteikumus, jo īpaši attiecībā uz produktu laišanu tirgū, vienotu tirgu kopīgo organizāciju un pārtikas marķēšanu.
3. Direktīvu (ES) 2015/1535 nepiemēro garantēto tradicionālo īpatnību produktu shēmai, kas noteikta šajā regulā.
53. pants
Atbilstības kritēriji
1. Nosaukums atbilst reģistrēšanai par garantētu tradicionālo īpatnību produktu, ja tas apraksta produktu, kurš:
a) |
radies, izmantojot minētajam produktam paredzētajai tradicionālajai praksei atbilstošu ražošanas veidu, pārstrādi vai sastāvu; vai |
b) |
ražots no tradicionāli izmantotām izejvielām vai sastāvdaļām. |
2. Lai nosaukumu reģistrētu kā garantētu tradicionālo īpatnību produktu, tam:
a) |
jābūt tradicionāli lietotam attiecībā uz produktu; vai |
b) |
jāizsaka produkta tradicionālā būtība. |
3. Ja iebildumu procedūrā saskaņā ar 61. pantu izrādās, ka nosaukums tiek izmantots arī citā dalībvalstī vai trešā valstī, lai atšķirtu salīdzināmus produktus vai produktus, kuriem ir identisks vai līdzīgs nosaukums, lēmumā par reģistrēšanu, ko pieņem saskaņā ar 64. panta 3. punkta b) apakšpunktu, var noteikt, ka garantētu tradicionālo īpatnību produkta nosaukums jāpapildina ar apgalvojumu “gatavots pēc … tradīcijas”, kurā ietilpst attiecīgās valsts vai reģiona nosaukums.
4. Nosaukumu nevar reģistrēt, ja tas attiecas tikai uz vispārīgiem apgalvojumiem, ko izmanto produktu kopumam, vai apgalvojumiem, kas paredzēti konkrētos Savienības tiesību aktos.
5. Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 87. pantu pieņemt deleģētus aktus, ar ko papildina šo regulu, paredzot papildu noteikumus, kuros ir precizēti šajā pantā noteiktie atbilstības kritēriji.
54. pants
Produkta specifikācija
1. Produkta specifikācijā ir vismaz:
a) |
reģistrācijai ieteiktais produkta nosaukums attiecīgajās valodu versijās; |
b) |
produkta apraksts, kurā iekļautas produkta galvenās fizikālās, ķīmiskās, mikrobioloģiskās vai organoleptiskās īpašības; |
c) |
ražošanas metodes apraksts, kura ražotājiem jāievēro, tai skaitā vajadzības gadījumā apraksts, kādas izejvielas vai sastāvdaļas ir izmantotas un kādas ir to īpašības, attiecīgā gadījumā aprakstā norādot arī konkrētās sugas komercnosaukumu un zinātnisko nosaukumu, kā arī par produkta sagatavošanas metodi; un |
d) |
galvenie elementi, kas nosaka produkta tradicionālo būtību. |
Produkta specifikācijā var arī iekļaut arī prasības marķējumam.
2. Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 87. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar ko papilda šo regulu, paredzot noteikumus, ar kuriem ierobežo produkta specifikācijā iekļaujamo informāciju, ja šāda ierobežošana ir nepieciešama, lai izvairītos no pārmērīgi apjomīgiem reģistrācijas pieteikumiem.
3. Komisija ar īstenošanas aktiem var paredzēt noteikumus par produkta specifikācijas formu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 88. panta 2. punktā.
55. pants
Ražotāju grupas
1. Ražotāju grupa ir apvienība neatkarīgi no tās juridiskās formas, ko veido viena un tā paša produkta vai produktu ražotāji, kura nosaukumu ierosināts reģistrēt. To izveido pēc ražotāju iniciatīvas atbilstoši attiecīgajam produkta vai produktu veidam. Ražotāju grupa darbojas pārredzami un bez diskriminācijas. Tā ir arī demokrātiski organizēta, un to kontrolē un rūpīgi pārbauda tās biedri.
2. Dalībvalstis var nolemt, ka ražotāju grupas biedri var būt operatori, tādu saimniecisko darbību pārstāvji, kuras ir saistītas ar vienu no posmiem ar garantētu tradicionālo īpatnību apzīmētu produktu piegādes ķēdē, un ieinteresētās personas, kas minētas Regulas (ES) Nr. 1308/2013 157. pantā, ja tiem ir īpaša interese par produktiem, uz kuriem attiecas ražotāju grupa. Minētie biedri nekontrolē ražotāju grupu.
3. Ražotāju grupa var jo īpaši veikt šādus uzdevumus:
a) |
izstrādāt produkta specifikāciju, pieteikt grozījumus un atcelšanu, pārvaldīt savu biedru veiktās pašu kontroles; |
b) |
veikt pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot garantētu tradicionālo īpatnību produktu rādītājus; |
c) |
izstrādāt informācijas un reklāmas pasākumus, kuru mērķis ir patērētājus informēt par to, kādu papildu vērtību patērētājiem dod produkta īpašības; |
d) |
veikt pasākumus, lai paaugstinātu produktu vērtību, un vajadzības gadījumā veikt pasākumus, lai novērstu vai apkarotu jebkādu kaitējumu minēto produktu reputācijai. |
56. pants
Reģistrācijas procedūras valsts posms
1. Garantētu tradicionālo īpatnību produkta reģistrācijas pieteikumus var iesniegt tikai pieteikuma iesniedzēja ražotāju grupa. Pieteikuma iesniedzēja ražotāju grupa ir apvienība neatkarīgi no tās juridiskās formas, ko veido viena un tā paša produkta ražotāji, kura nosaukums ir ierosināts reģistrācijai, vai viens ražotājs, ja attiecīgā persona ir vienīgais ražotājs, kas vēlas iesniegt pieteikumu. Vairākas pieteikuma iesniedzējas ražotāju grupas no dažādām dalībvalstīm vai trešām valstīm var iesniegt kopīgu reģistrācijas pieteikumu. Publiskas struktūras un citas ieinteresētās personas var palīdzēt pieteikuma sagatavošanā un ar to saistītajā procedūrā.
2. Garantētu tradicionālo īpatnību produkta nosaukuma reģistrācijas pieteikumā ietver:
a) |
pieteikuma iesniedzējas ražotāju grupas nosaukumu un adresi; |
b) |
regulas 54. pantā paredzēto produkta specifikāciju. |
3. Ja pieteikumu sagatavo ražotāju grupa, kas ir iedibināta kādā dalībvalstī, pieteikumu adresē minētās dalībvalsts iestādēm. Dalībvalsts izskata pieteikumu, lai pārbaudītu, vai tas atbilst 53. pantā minētajiem atbilstības kritērijiem. Veicot minēto izskatīšanu, dalībvalsts rīko valsts iebildumu procedūru. Ja dalībvalsts uzskata, ka šīs nodaļas prasības ir izpildītas, tā var pieņemt labvēlīgu lēmumu un iesniegt pieteikumu reģistrācijai Savienības posmā, kā minēts 58. pantā.
4. Dalībvalsts nodrošina, lai visām fiziskām vai juridiskām personām, kurām ir leģitīmas intereses, būtu iespēja apstrīdēt tās lēmumu. Dalībvalsts arī nodrošina, ka tiek publiskots labvēlīgais lēmums un attiecīgā produkta specifikācija, un sniedz elektronisku piekļuvi produkta specifikācijai.
57. pants
Pieteikums reģistrācijai Savienības posmā
1. Pieteikumā garantētu tradicionālo īpatnību produkta reģistrācijai Savienības posmā iekļauj 54. pantā paredzēto produkta specifikāciju un:
a) |
attiecībā uz dalībvalstu pieteikumiem – tās dalībvalsts deklarāciju, kurai pieteikums ir adresēts reģistrācijas procedūras valsts posmā, kur ir apstiprināts, ka pieteikums atbilst reģistrācijas nosacījumiem, un informācija par visiem pieņemamiem iebildumiem valsts līmenī pēc izskatīšanas valsts līmenī un iebildumu procedūras; vai |
b) |
attiecībā uz trešo valstu pieteikumiem – pilnvaru, ja pieteikuma iesniedzēju pārstāv kāds pārstāvis. |
2. Šā panta 1. punktā minētos dokumentus sagatavo vienā no Savienības oficiālajām valodām.
3. Pieteikumā iekļauj 54. pantā paredzēto produkta specifikāciju un, ja vajag, šā panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto visu attiecīgo dalībvalstu vai trešo valstu deklarāciju. Attiecīgās valsts procedūras, arī iebildumu posmu, rīko visās attiecīgajās dalībvalstīs.
4. Komisija ar īstenošanas aktiem paredz sīki izstrādātus noteikumus par reģistrācijas pieteikumu procedūrām, formu un noformējumu, arī attiecībā uz pieteikumiem garantētu tradicionālo īpatnību produkta reģistrācijai, kas skar vairāk nekā vienas valsts teritoriju. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 88. panta 2. punktā.
58. pants
Pieteikuma iesniegšana reģistrācijai Savienības posmā
1. Pieteikumu garantētu tradicionālo īpatnību produkta reģistrācijai Savienības posmā Komisijai iesniedz elektroniski, izmantojot digitālu sistēmu. Pēc vismaz vienas dalībvalsts pieprasījuma, Komisija pielāgo digitālo sistēmu, lai tā būtu piemērota izmantošanai procedūras valsts posmā, kurā reģistrē garantētu tradicionālo īpatnību produktu un kuru veic jebkura dalībvalsts, kas to vēlas.
2. Ja reģistrācijas pieteikumu ir sagatavojis trešā valstī iedibināts pieteikuma iesniedzējs, pieteikumu Komisijai iesniedz vai nu tieši pieteikuma iesniedzējs, proti, ražotāju grupa vai viens ražotājs, vai arī tas tiek iesniegts ar attiecīgās trešās valsts iestāžu starpniecību.
3. Šīs regulas 56. panta 1. punktā minēto kopīgo reģistrācijas pieteikumu iesniedz vai nu:
a) |
viena no attiecīgajām dalībvalstīm; vai |
b) |
trešās valsts pieteikuma iesniedzējs, proti, ražotāju grupa vai viens ražotājs, un to dara vai nu tieši, vai ar minētās trešās valsts iestāžu starpniecību. |
4. Nosaukumus, kuru reģistrācijai ir iesniegti pieteikumi Savienības posmā, Komisija publisko, izmantojot 1. punktā minēto digitālo sistēmu.
59. pants
Komisijas veiktā izskatīšana un publikācija iebildumu sniegšanai
1. Komisija izskata visus saskaņā ar 58. panta 1., 2. un 3. punktu saņemtos pieteikumus, lai pārbaudītu, vai tajos ir prasītā informācija un vai tajā nav acīmredzamu kļūdu, un ņem vērā attiecīgās dalībvalsts veiktās izskatīšanas un iebildumu procedūras iznākumu. Šādā izskatīšanā ņem vērā attiecīgās dalībvalsts veiktās valsts posma procedūras rezultātus.
2. Izskatīšanas termiņš nepārsniedz sešus mēnešus no pieteikuma saņemšanas dienas. Komisija var pieprasīt pieteikuma iesniedzējam jebkādu nepieciešamo papildu informāciju vai veikt izmaiņas. Ja Komisija šādu pieprasījumu adresē pieteikuma iesniedzējam, izskatīšanas termiņš nepārsniedz piecus mēnešus no dienas, kad Komisija saņem pieteikuma iesniedzēja atbildi.
3. Gadījumā, ja Komisija 2. punktā minēto izskatīšanu nepabeidz noteiktajos termiņos, tā rakstiski informē pieteikuma iesniedzēju par kavēšanās iemesliem, norādot paredzamo laiku, kas vajadzīgs tās pabeigšanai un kas nepārsniedz vienu mēnesi.
4. Ja, pamatojoties izskatīšanu, kas veikta saskaņā ar šā panta 1. punktu, Komisija uzskata, ka 53., 54., 56. un 57. pantā paredzētie nosacījumi ir izpildīti, tā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē produkta specifikāciju.
60. pants
Reģistrācijas pieteikuma apstrīdēšana valsts līmenī
1. Dalībvalstis informē Komisiju par jebkuru valsts administratīvo procedūru vai tiesvedību, kas var kaitēt garantētu tradicionālo īpatnību produkta reģistrācijai.
2. Komisija ir atbrīvota no pienākuma ievērot izskatīšanas veikšanas termiņus, kas minēts 59. panta 2. punktā, un informēt attiecīgo dalībvalsti par kavēšanās iemesliem, ja tā no minētās dalībvalsts saņem paziņojumu par reģistrācijas pieteikumu, kas iesniegts saskaņā ar 56. pantu, un paziņojumā:
a) |
Komisija tiek informēta par to, ka 56. panta 3. punktā minētais lēmums ir atzīts par nederīgu valsts līmenī ar nekavējoties piemērojamu, bet ne galīgu administratīvu lēmumu vai tiesas nolēmumu; vai |
b) |
Komisija tiek lūgta apturēt izskatīšanu, jo nolūkā apstrīdēt pieteikuma derīgumu ir uzsākts valsts līmeņa administratīvais vai tiesas process un dalībvalsts uzskata, ka minētais process ir pamatots. |
3. Atbrīvojums ir spēkā līdz brīdim, kad attiecīgā dalībvalsts informē Komisiju par to, ka sākotnējais pieteikums ir atjaunots vai ka dalībvalsts atsauc savu apturēšanas pieprasījumu.
4. Ja ar galīgu valsts tiesas nolēmumu 56. panta 3. punktā minētais labvēlīgais dalībvalsts lēmums ir atzīts par pilnībā vai daļēji spēkā neesošu, dalībvalsts apsver piemērotus pasākumus, piemēram, vajadzības gadījumā atsaukt vai grozīt pieteikumu reģistrācijai Savienības posmā.
61. pants
Savienības iebildumu procedūra
1. Trīs mēnešu laikā no produkta specifikācijas publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī saskaņā ar 59. panta 4. punktu dalībvalsts vai trešās valsts iestādes vai arī fiziska vai juridiska persona, kurai ir leģitīmas intereses un kura ir iedibināta vai ir rezidents trešā valstī, var iesniegt Komisijai iebildumu.
2. Jebkura fiziska vai juridiska persona, kurai ir leģitīmas intereses un kura ir iedibināta vai ir rezidents kādā dalībvalstī, kas nav tā dalībvalsts, no kuras tika iesniegts pieteikums reģistrācijai Savienības posmā, termiņā, kurā minētajai dalībvalstij ir iespējams izskatīt minēto iebildumu un nolemt, vai to iesniegt Komisijai saskaņā ar 1. punktu, var iesniegt iebildumu dalībvalstij, kurā tā ir iedibināta vai kurā tā ir rezidents. Minēto termiņu dalībvalstis var noteikt savos valsts tiesību aktos.
3. Iebildumā norāda, ka ar to tiek pausts iebildums pret garantētu tradicionālo īpatnību produkta reģistrāciju. Iebildums, kurā minētais paziņojums nav iekļauts, ir uzskatāms par nederīgu.
4. Komisija pārbauda iebilduma pieņemamību. Ja Komisija uzskata, ka iebildums ir pieņemams, tā piecu mēnešu laikā no dienas, kad produkta specifikācija, kā minēts 59. panta 4. punktā, ir publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, aicina iebilduma iesniedzēju un pieteikuma iesniedzēju sākt pienācīgu apspriešanos uz saprātīgu laikposmu, kas nepārsniedz trīs mēnešus. Komisija pieteikuma iesniedzējam pārsūta iebildumu un visus iebilduma iesniedzēja iesniegtos dokumentus. Jebkurā brīdī šajā laikposmā Komisija pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma var vienu reizi pagarināt apspriešanās termiņu ne vairāk kā par trim mēnešiem.
5. Iebilduma iesniedzējs un pieteikuma iesniedzējs bez liekas kavēšanās uzsāk apspriešanos. Tie viens otram sniedz informāciju, kas ir būtiska, lai izvērtētu, vai reģistrācijas pieteikums atbilst šīs nodaļas nosacījumiem.
6. Viena mēneša laikā pēc 4. punktā minētās apspriešanās beigām pieteikuma iesniedzējs paziņo Komisijai apspriešanās rezultātus, tostarp visu informāciju, ar kuru puses apmainījušās, par to, vai tika panākta vienošanās ar vienu vai visiem iebildumu iesniedzējiem, un par visām no tā izrietošajām izmaiņām pieteikumā. Iebilduma iesniedzējs par savu nostāju Komisijai var paziņot arī apspriešanās beigās.
7. Ja pēc apspriešanās beigām saskaņā ar 59. panta 4. punktu publicētā produkta specifikācija ir grozīta, Komisija atkārtoti izskata mainīto reģistrācijas pieteikumu. Ja pieteikumā ir veiktas būtiskas izmaiņas un Komisija uzskata, ka mainītais pieteikums atbilst reģistrācijas nosacījumiem, tā produkta specifikāciju publicē vēlreiz saskaņā ar minēto punktu.
8. Šajā pantā minētos dokumentus sagatavo vienā no Savienības oficiālajām valodām.
9. Komisija pabeidz novērtēt pieteikumu reģistrācijai Savienības posmā, ņemot vērā visus lūgumus par pārejas laika piešķiršanu, iebildumu procedūras iznākumu un visus citus jautājumus, kas radušies saistībā ar tās veikto izskatīšanu un kas var nozīmēt izmaiņas produkta specifikācijā.
10. Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 87. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar ko papildina šo regulu, nosakot sīki izstrādātas procedūras un termiņus iebildumu procedūrai.
11. Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka iebildumu formātu un noformējumu un paredz personas datu izslēgšanu vai anonimizāciju. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 88. panta 2. punktā.
62. pants
Iebildumu pamatojums
1. Iebildums, kas iesniegts saskaņā ar 61. pantu, ir pieņemams tikai tad, ja iebilduma iesniedzējs apliecina, ka:
a) |
piedāvātais garantētu tradicionālo īpatnību produkts neatbilst šīs nodaļas noteikumiem; vai |
b) |
nosaukuma reģistrēšana apdraudētu pilnīgi vai daļēji identiska nosaukuma pastāvēšanu. |
2. Iebilduma pieņemamību novērtē attiecībā uz Savienības teritoriju.
63. pants
Pārejas periodi garantētu tradicionālo īpatnību produktu nosaukumu lietošanai
1. Attiecībā uz produktiem, kuru apzīmējumu veido nosaukums, kas ir pretrunā 68. pantam, Komisija ar īstenošanas aktiem var piešķirt pārejas laiku ilgumā līdz pieciem gadiem, lai varētu turpināt izmantot apzīmējumu, ar kuru minētie produkti tika laisti tirgū, ar noteikumu, ka pieņemams iebildums, kas celts saskaņā ar 56. panta 3. punktu vai 61. pantu pret garantētu tradicionālo īpatnību produkta reģistrācijas pieteikumu, kura aizsardzība ir pārkāpta, parāda, ka šāds apzīmējums iekšējā tirgū ir ticis likumīgi izmantots vismaz piecus gadus pirms 59. panta 4. punktā minētās produkta specifikācijas publicēšanas dienas.
2. Šā panta 1. punktā minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 88. panta 2. punktā, izņemot tos, kur saskaņā ar 56. panta 3. punktu ir iesniegts pieņemams iebildums, un tos pieņem, nepiemērojot minēto pārbaudes procedūru.
64. pants
Komisijas lēmums par reģistrācijas pieteikumu
1. Ja, pamatojoties uz Komisijai pieejamo informāciju pēc 59. pantā paredzētās izskatīšanas veikšanas, Komisija uzskata, ka kāds no minētajā pantā uzskaitītajiem nosacījumiem nav izpildīts, tā ar īstenošanas aktiem noraida reģistrācijas pieteikumu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 88. panta 2. punktā.
2. Ja nav pieņemamu iebildumu, Komisija, nepiemērojot 88. panta 2. punktā minēto procedūru, ar īstenošanas aktiem reģistrē garantētu tradicionālo īpatnību produktu.
3. Ja Komisija saņem pieņemamu iebildumu, tā, ievērojot 61. pantā minēto procedūru un ņemot vērā tās rezultātus:
a) |
pieņem īstenošanas aktus, ar ko reģistrē garantētu tradicionālo īpatnību produktu, nepiemērojot 88. panta 2. punktā minēto procedūru, ja ir panākta vienošanās, pēc tam, kad ir pārbaudīts, vai vienošanās atbilst Savienības tiesību aktiem, un vajadzības gadījumā groza informāciju, kas publicēta saskaņā ar 59. panta 4. punktu, ja vien šādi grozījumi nav būtiski; vai |
b) |
pieņem īstenošanas aktus, kuros ir pieņemts lēmums par reģistrācijas pieteikumu, ja nav panākta vienošanās. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 88. panta 2. punktā. |
4. Īstenošanas aktos par garantētu tradicionālo īpatnību produkta reģistrāciju paredz visus nosacījumus, kas piemērojami, lai reģistrētu un informācijas nolūkos atkārtoti publicētu produkta specifikāciju, kas publicēta saskaņā ar 59. panta 4. punktu un mainīta pēc iebildumu procedūras, ja ir veiktas citas izmaiņas kā tās, kas ir minētas 61. panta 7. punktā.
5. Komisijas īstenošanas regulas par reģistrāciju un Komisijas īstenošanas lēmumus par noraidīšanu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša L sērijā.
65. pants
Savienības garantētu tradicionālo īpatnību produktu reģistrs
1. Komisija, nepiemērojot 88. panta 2. punktā minēto procedūru, ar īstenošanas aktiem izveido un uztur publiski pieejamu Savienības garantētu tradicionālo īpatnību produktu reģistru. Datnes, kas minētajā reģistrā ievadītas pēc 2024. gada 13. maija, ir mašīnlasāmā formātā, kā definēts Direktīvas (ES) 2019/1024 2. panta 13. punktā.
2. Dokumentāciju, kas saistīta ar garantētu tradicionālo īpatnību produkta reģistrāciju, Komisija glabā digitālā vai papīra formātā. Reģistrācijas anulēšanas gadījumā Komisija glabā dokumentāciju 10 gadus no anulēšanas dienas.
3. Komisija ar īstenošanas aktiem precizē Savienības garantētu tradicionālo īpatnību produktu reģistra saturu un noformējumu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 88. panta 2. punktā.
66. pants
Produkta specifikācijas grozījumi
1. Tā produkta ražotāju grupa, kura nosaukums ir reģistrēts kā garantētu tradicionālo īpatnību produkts, var iesniegt pieteikumu produkta specifikācijas grozījuma apstiprināšanai. Pieteikumā apraksta un pamato pieprasītos grozījumus.
2. Produkta specifikācijas grozīšanas procedūra mutatis mutandis atbilst 56.–64. pantā noteiktajai procedūrai.
3. Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 87. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem papildina šo regulu, paredzot noteikumus par produkta specifikācijas grozīšanas procedūru.
4. Komisija ar īstenošanas aktiem paredz sīki izstrādātus noteikumus par produkta specifikācijas grozījumu pieteikuma procedūrām, formu un noformējumu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 88. panta 2. punktā.
67. pants
Reģistrācijas anulēšana
1. Komisija pēc savas iniciatīvas vai pēc dalībvalsts, trešās valsts vai jebkuras fiziskas vai juridiskas personas pienācīgi pamatota pieprasījuma, kurai ir leģitīmas intereses un kura ir iedibināta vai rezidents trešā valstī, ar īstenošanas aktiem anulē garantētu tradicionālo īpatnību produkta reģistrāciju šādos gadījumos:
a) |
ja vairs nav iespējams nodrošināt produkta specifikācijas prasību ievērošanu; |
b) |
ja vismaz iepriekšējos septiņus gadus pēc kārtas tirgū netiek laists neviens attiecīgais garantēto tradicionālo īpatnību produkts. |
2. Komisija pēc tādu produktu ražotāju pieprasījuma, kurus tirgo ar reģistrēto nosaukumu, var arī ar īstenošanas aktiem anulēt reģistrāciju.
3. Anulēšanas procedūrai mutatis mutandis piemēro 56. līdz 62. pantu un 64. pantu.
Iebildumi ir pieņemami tikai tad, ja tie liecina, ka ieinteresētā fiziskā vai juridiskā persona komerciālā ziņā turpina būt atkarīga no reģistrētā nosaukuma.
4. Pirms 1. un 2. punktā minēto īstenošanas aktu pieņemšanas Komisija apspriežas ar attiecīgās dalībvalsts iestādēm, attiecīgās trešās valsts iestādēm vai, ja iespējams, ar trešās valsts ražotāju, kurš sākotnēji bija iesniedzis pieteikumu garantētu tradicionālo īpatnību produkta reģistrācijai, izņemot gadījumus, kad šo anulēšanu tieši pieprasa sākotnējie pieteikuma iesniedzēji. Apspriešanās termiņš ir vismaz viens mēnesis.
5. Komisija ar īstenošanas aktiem paredz sīki izstrādātus noteikumus par garantētu tradicionālo īpatnību produkta reģistrācijas atcelšanas pieprasījumu procedūrām, formu un noformējumu.
6. Šā panta 1., 2. un 5. punktā minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 88. panta 2. punktā.
68. pants
Ierobežojumi attiecībā uz reģistrēto garantētu tradicionālo īpatnību produktu nosaukumu izmantošanu
1. Reģistrētie garantētu tradicionālo īpatnību produkti ir aizsargāti pret jebkādu ļaunprātīgu izmantošanu, atdarināšanu vai atsaukšanos pat, ja aizsargātais nosaukums ir tulkots, tostarp attiecībā uz produktiem, kurus izmanto kā sastāvdaļas, kā arī pret jebkuru citu praksi, kas var maldināt patērētāju.
2. Valsts līmenī izmantotie lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu nosaukumi nerada iespēju tos sajaukt ar reģistrētiem garantētu tradicionālo īpatnību produktu nosaukumiem.
3. Šā panta 1. punktā minētā aizsardzība attiecas arī uz produktiem, ko pārdod ar tālpārdošanas līdzekļiem, piemēram, elektroniskā komercijā.
4. Komisija ar īstenošanas aktiem var noteikt procedūras prasības garantētu tradicionālo īpatnību produktu aizsardzībai. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 88. panta 2. punktā.
5. Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 87. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem šo regulu papildina, paredzot papildu noteikumus par garantētu tradicionālo īpatnību produkta nosaukuma izmantošanu pārstrādes produktu nosaukumā, atsaucoties uz salīdzināmu sastāvdaļu izmantošanu un kritērijiem, pēc kuriem pārstrādes produktiem piešķir būtiskas īpašības.
69. pants
Izņēmumi attiecībā uz dažiem lietojumiem
Šīs nodaļas noteikumi neskar:
a) |
to apzīmējumu lietojumu, kas Savienībā ir sugas vārdi, pat ja sugas vārds ir daļa no nosaukuma, kas ir aizsargāts kā garantētu tradicionālo īpatnību produkta nosaukums; |
b) |
tādu produktu laišanu tirgū, kuru marķējumā ir godprātīgi izmantots augu šķirnes vai dzīvnieku šķirnes nosaukums vai kuri to satur; |
c) |
tādu Savienības vai dalībvalstu noteikumu piemērošanu, kas reglamentē intelektuālo īpašumu, jo īpaši attiecībā uz cilmes vietas nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm un preču zīmēm un saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirtajām tiesībām. |
70. pants
Savienības simbols, norāde un saīsinājums
1. Tiek izveidots Savienības simbols produktiem, kuri apzīmēti kā garantētu tradicionālo īpatnību produkti. Norādi “garantētas tradicionālās īpatnības”, saīsinājumu “GTĪ” un Savienības simbolu, kas attiecas uz garantētu tradicionālo īpatnību produktiem, drīkst izmantot tikai saistībā ar produktiem, kas ražoti atbilstīgi attiecīgajai produkta specifikācijai. Tos var izmantot arī informatīvos un izglītojošos nolūkos ar noteikumu, ka šādu izmantošana, visticamāk, nemaldinās patērētāju. Marķējumā var būt norāde “garantētas tradicionālās īpatnības” vai atbilstošais saīsinājums “GTĪ”.
2. Ja Savienības izcelsmes produktus tirgo kā garantētu tradicionālo īpatnību produktus, kas reģistrēti saskaņā ar šo regulu, marķējumā un reklāmas materiālos tajā pašā redzamības laukā norāda 2. punktā minēto Savienības simbolu kopā ar reģistrēto nosaukumu. Uz reģistrētiem garantētu tradicionālo īpatnību produktiem attiecas Regulas (ES) Nr. 1169/2011 13. panta 1. punktā izklāstītās marķējuma prasības par obligāto ziņu noformējumu.
3. Savienības simbolu var izmantot tādu garantētu tradicionālo īpatnību produktu marķējumā, kuri ražoti ārpus Savienības.
4. Komisija ar īstenošanas aktiem precizē Savienības simbola tehniskos parametrus, kā arī tehniskos noteikumus par tā lietošanu un norādes un saīsinājuma lietošanu uz tādiem produktiem, kurus tirgo ar garantētu tradicionālo īpatnību nosaukumu, tostarp valodu versijām. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 88. panta 2. punktā.
71. pants
Dalība garantētu tradicionālo īpatnību produktu shēmā
1. Nosaukumu, kas reģistrēts kā garantētu tradicionālo īpatnību produkta nosaukums, var izmantot jebkura fiziska vai juridiska persona, kura tirgo produktu, kas atbilst attiecīgajai produkta specifikācijai.
2. Dalībvalstis nodrošina, ka uz operatoriem attiecas produkta specifikācijas ievērošanas pārbaude, kas noteikta saskaņā ar 72. pantu.
72. pants
Kontroles un noteikumu izpilde
1. Garantētu tradicionālo īpatnību produktu kontroles nozīmē:
a) |
pārbaudi saistībā ar to, vai garantētu tradicionālo īpatnību produkts ir ražots saskaņā ar attiecīgo produkta specifikāciju; un |
b) |
pārbaudi par to, vai garantētu tradicionālo īpatnību produkts tiek izmantots tirgū. |
2. Šajā nodaļā izpilde ietver visas darbības, kuru mērķis ir nodrošināt atbilstību šīs regulas 68., 69. un 70. pantam.
3. Kompetentās iestādes, deleģētās struktūras un fiziskās personas, kurām ir deleģēti daži oficiālās kontroles uzdevumi, atbilst Regulā (ES) 2017/625 noteiktajām attiecīgajām prasībām.
4. Katrs operators, kas vēlas piedalīties kādā no darbībām, uz ko attiecas viens vai vairāki pienākumi, kas paredzēti tāda produkta specifikācijā, kurš apzīmēts ar garantētu tradicionālo īpatnību nosaukumu, informē kompetentās iestādes, deleģētās struktūras vai fiziskās personas, kas minētas 6. punkta a) un b) apakšpunktā.
Dalībvalstis izveido un regulāri atjaunina to operatoru sarakstu, kas veic darbības, uz kurām attiecas viens vai vairāki pienākumi, kas paredzēti tāda produkta specifikācijā, kurš to teritorijā apzīmēts ar kādu garantētu tradicionālo īpatnību un kurš ir iekļauts Savienības garantētu tradicionālo īpatnību produktu reģistrā.
5. Ražotāji ir atbildīgi par pašu veiktām kontrolēm, ar ko pirms produkta laišanas tirgū nodrošina, ka ar garantētu tradicionālo īpatnību produkta nosaukumu apzīmētie produkti atbilst produkta specifikācijai.
6. Papildus 5. punktā minētajām pašu veiktajām kontrolēm, pirms Savienības izcelsmes produkts, kas apzīmēts ar garantētu tradicionālo īpatnību produkta nosaukumu, tiek laists tirgū, produkta specifikācijas ievērošanas pārbaudi veic:
a) |
viena vai vairākas kompetentās iestādes Regulas (ES) 2017/625 3. panta 3. punkta nozīmē; vai |
b) |
viena vai vairākas deleģētās struktūras vai fiziskas personas, kurām deleģēti daži oficiālās kontroles uzdevumi, kā minēts Regulas (ES) 2017/625 II sadaļas III nodaļā. |
7. Attiecībā uz garantētu tradicionālo īpatnību produktu nosaukumiem, kas apzīmē produktus, kuru izcelsme ir trešās valstīs, produkta specifikācijas ievērošanas pārbaudi pirms produkta laišanas tirgū veic:
a) |
viena vai vairākas kompetentās iestādes, ko norīkojusi trešā valsts; vai |
b) |
viena vai vairākas produktu sertifikācijas struktūras. |
Produkta specifikācijas ievērošanas pārbaudes izmaksas var segt operatori, attiecībā uz kuriem notiek minētās kontroles. Lai segtu produkta specifikācijas ievērošanas pārbaudes izmaksas, dalībvalstis var piemērot maksu.
8. Dalībvalstis publisko 6. punktā minēto kompetento iestāžu, deleģēto struktūru nosaukumus un adreses un fizisko personu vārdus un uzvārdus un adreses katram ar garantētu tradicionālo īpatnību produkta nosaukumu apzīmētam produktam un šo informāciju regulāri atjaunina.
9. Komisija publisko 7. punktā minēto kompetento iestāžu un produktu sertifikācijas struktūru nosaukumus un adreses un šo informāciju regulāri atjaunina.
10. Komisija var izveidot digitālu portālu, kurā publisko 6. un 7. punktā minēto kompetento iestāžu, deleģēto un produktu sertifikācijas struktūru nosaukumus un adreses un fizisko personu vārdus un uzvārdus un adreses.
11. Komisija pieņem īstenošanas aktus par paziņojumu, kas trešām valstīm jāiesniedz Komisijai, tostarp par kompetento iestāžu un produktu sertifikācijas struktūru nosaukumiem un adresēm. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 88. panta 2. punktā.
12. Komisija ar īstenošanas aktiem un bez 88. panta 2. punktā minētās procedūras piemērošanas var noteikt līdzekļus, ar kuriem jāpublisko šajā pantā minēto kompetento iestāžu un deleģēto struktūru nosaukumi un adrese.
73. pants
Deleģēto un produktu sertifikācijas struktūru akreditācija
1. Deleģētās struktūras, kas minētas 72. panta 6. punkta b) apakšpunktā, un produktu sertifikācijas struktūras, kas minētas 72. panta 7. punkta b) apakšpunktā, ievēro kādu no turpmāk minētajiem standartiem, kas attiecas uz deleģētajiem uzdevumiem, un tiek akreditētas saskaņā ar kādu no tiem:
a) |
standarts EN ISO/IEC 17065 “Atbilstības novērtēšana. Prasības struktūrām, kas sertificē produktus, procesus un pakalpojumus”; vai |
b) |
standarts EN ISO/IEC 17020 “Atbilstības novērtēšana. Prasības dažāda veida institūcijām, kas veic inspekciju”. |
2. Šā panta 1. punktā minēto akreditāciju veic valsts akreditācijas struktūra, kas atzīta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 765/2008 un kas ir daudzpusējā nolīguma parakstītāja Eiropas Akreditācijas kooperācijā, kura attiecas uz 1. punktā minētajiem standartiem, vai kas ir tāda akreditācijas struktūra ārpus Savienības, kura ir Starptautiskā akreditācijas foruma sagatavotā daudzpusējās atzīšanas mehānisma dokumenta parakstītāja vai Starptautiskās laboratoriju akreditācijas sadarbības iestādes sagatavoto savstarpējās atzīšanas režīma dokumentu parakstītāja un kura attiecas uz 1. punktā minētajiem standartiem.
74. pants
Pārbaude attiecībā uz garantētu tradicionālo īpatnību produktu lietošanu tirgū un noteikumu izpilde
1. Dalībvalstis izraugās vienu vai vairākas kompetentās iestādes, kas ir atbildīgas gan par garantētu tradicionālo īpatnību produktu lietošanas pārbaudi, gan par to noteikumu izpildi, kas saistīti ar garantētu tradicionālo īpatnību produktu lietošanu, pēc tam, kad ar garantētu tradicionālo īpatnību produkta nosaukumu apzīmēts produkts ir laists tirgū; minētais attiecas uz tādām darbībām kā uzglabāšana, tranzīts, izplatīšana vai piedāvāšana pārdošanai, tostarp elektroniskajā komercijā. Minētās iestādes var būt tās pašas kompetentās iestādes, kas minētas šīs regulas 72. panta 6. punkta a) apakšpunktā. Pārbaudi attiecībā uz garantētu tradicionālo īpatnību produktu lietošanu veic, pamatojoties uz riska analīzi.
2. Šā panta 1. punktā minētās iestādes nodrošina attiecīgā garantētu tradicionālo īpatnību produkta atbilstību produkta specifikācijai.
3. Lai novērstu vai apturētu to, ka tiek izmantoti tādu produktu vai pakalpojumu nosaukumi, kurus ražo, piedāvā vai tirgo to teritorijā vai kuri ir paredzēti eksportam uz trešām valstīm un kuri ir pretrunā 68. pantā paredzētajai garantētu tradicionālo īpatnību produktu aizsardzībai, dalībvalstis veic atbilstīgus administratīvus un tiesiskus pasākumus.
4. Saskaņā ar 1. punktu norīkotā iestāde vai iestādes veicina informācijas apmaiņu starp attiecīgajiem departamentiem, aģentūrām un struktūrām, piemēram, policiju, viltošanas novēršanas aģentūrām, muitu, intelektuālā īpašuma birojiem, pārtikas aprites tiesību iestādēm un mazumtirdzniecības inspektoriem, lai nodrošinātu efektīvu izpildes panākšanu.
75. pants
Pienākumi, ko piemēro pakalpojumu sniedzējiem tiešsaistes tirgū
1. Jebkādu informāciju, kas attiecas uz Savienībā iedibinātām personām pieejamu produktu reklāmu, noieta veicināšanu un pārdošanu un ir pretrunā šīs regulas 68. pantā paredzētajai garantētu tradicionālo īpatnību produktu aizsardzībai, uzskata par nelikumīgu saturu, kā tas ir definēts Regulas (ES) 2022/2065 3. panta h) punktā.
2. Attiecīgās dalībvalstu valsts tiesu vai administratīvās iestādes var saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2065 9. pantu izdot rīkojumu vērsties pret šā panta 1. punktā minēto nelikumīgo saturu.
76. pants
Savstarpēja palīdzība un informācijas apmaiņa
1. Dalībvalstis palīdz cita citai šajā nodaļā paredzēto kontroļu un izpildes panākšanas nolūkā saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 IV sadaļu.
2. Komisija ar īstenošanas aktiem var paredzēt sīki izstrādātus noteikumus, kuros izklāsta tās informācijas būtību un veidu, ar kuru dalībvalstīm ir jāapmainās, kā arī minētās informācijas apmaiņas metodes šajā nodaļā aprakstīto kontroļu veikšanai un izpildes panākšanai. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 88. panta 2. punktā.
77. pants
Produkta specifikācijas ievērošanas apliecinājums
1. Operatoram, attiecībā uz kura produktu pēc šīs regulas 72. pantā minētās ievērošanas pārbaudes tiek konstatēts, ka tas atbilst saskaņā ar šo regulu aizsargāta garantētu tradicionālo īpatnību produkta produkta specifikācijai, pēc pieprasījuma un atkarībā no attiecīgajā dalībvalstī piemērotās sistēmas ir tiesības vai nu:
a) |
saņemt apliecinājumu, kas var būt arī apliecināta kopija, kas apliecina atbilstību produkta specifikācijai; vai |
b) |
tikt iekļautam apstiprinātu operatoru sarakstā, ko izveidojusi kompetentā iestāde, piemēram, sarakstā, kas paredzēts 72. panta 4. punktā. Attiecīgo izrakstu no saraksta (“izraksts”) dara pieejamu tiešsaistē katram apstiprinātajam operatoram. |
2. Ievērošanas apliecinājumu un izrakstu, kas minēti attiecīgi 1. punkta a) un b) apakšpunktā, regulāri atjaunina, pamatojoties uz riska novērtējumu.
3. Operatoram, kuram vairs nav piešķirts ievērošanas apliecinājums vai kurš ir svītrots no saraksta, turpmāk neuzrāda vai neizmanto ievērošanas apliecinājumu vai izrakstu.
4. Komisija ar īstenošanas aktiem paredz sīki izstrādātus noteikumus par ievērošanas apliecinājuma un izraksta formu un saturu, kā arī par apstākļiem, kādos un par veidlapām, ar kādām operatoriem vai tirgotājiem tie jādara pieejami kontrolei vai uzņēmējdarbības gaitā, tostarp līdzvērtīgu apliecinājumu attiecībā uz produktiem, kuru izcelsme ir trešās valstīs, gadījumā. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 88. panta 2. punktā.
3. NODAĻA
Fakultatīvi kvalitātes apzīmējumi
78. pants
Mērķis
Lai iekšējā tirgū veicinātu lauksaimniecības produktu ražotāju īstenotu informācijas nodošanu par lauksaimniecības produktu vērtību paaugstinošām īpašībām vai pazīmēm, izveido fakultatīviem kvalitātes apzīmējumiem paredzētu shēmu.
79. pants
Valsts noteikumi
1. Dalībvalstis var saglabāt valsts noteikumus, kas reglamentē fakultatīvus kvalitātes apzīmējumus un shēmas, uz ko šī regula neattiecas, ar noteikumu, ka šādi noteikumi atbilst Savienības tiesību aktiem.
2. Lai veicinātu zināšanas par produktiem un shēmām visā Savienībā, Komisija var izveidot digitālu sistēmu, kurā iekļauj 1. punktā minētos apzīmējumus un shēmas, un sniegt tai atbalstu. Komisija ar īstenošanas aktiem var noteikt tehnisko informāciju, kas vajadzīga, lai paziņotu par fakultatīvajiem kvalitātes apzīmējumiem. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 88. panta 2. punktā.
80. pants
Fakultatīvie kvalitātes apzīmējumi
1. Fakultatīvie kvalitātes apzīmējumi atbilst šādiem kritērijiem:
a) |
tie attiecas uz vienas vai vairāku produktu kategoriju īpašību vai uz lauksaimnieciskās ražošanas vai pārstrādes īpatnību, ko piemēro konkrētos apgabalos; |
b) |
to lietošana paaugstina produkta vērtību salīdzinājumā ar līdzīga veida produktiem; un |
c) |
tiem ir Savienības dimensija. |
2. Fakultatīvie kvalitātes apzīmējumi, ar kuriem apraksta produkta tehniskās īpašības ar mērķi ieviest obligātos tirdzniecības standartus un kuri nav paredzēti patērētāju informēšanai par šīm produkta īpašībām, neietilpst šīs nodaļas darbības jomā.
3. Fakultatīvie kvalitātes apzīmējumi neietver fakultatīvos rezervētos apzīmējumus, kas atbalsta un papildina īpašus tirdzniecības standartus, kuri noteikti attiecībā uz nozari vai produktu kategoriju.
4. Lai ņemtu vērā dažu nozaru specifiskās īpašības, kā arī patērētāju vēlmes, Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 87. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem šo regulu papildina, paredzot sīki izstrādātus noteikumus par šā panta 1. punktā minētajiem kritērijiem.
5. Komisija ar īstenošanas aktiem var paredzēt noteikumus par veidlapām, procedūrām un citiem tehniskiem elementiem, kas vajadzīgi šīs nodaļas piemērošanai. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 88. panta 2. punktā.
6. Pieņemot deleģētos aktus un īstenošanas aktus saskaņā ar 4. un 5. punktu, Komisija ņem vērā visus attiecīgos starptautiskos standartus.
81. pants
Papildu fakultatīvu kvalitātes apzīmējumu rezervēšana
Lai ņemtu vērā patērētāju vēlmes, zinātnisko un tehnisko zināšanu attīstību, tirgus situāciju un tirdzniecības standartu un starptautisko standartu attīstību, Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 87. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem šo regulu papildina, rezervējot papildu fakultatīvus kvalitātes apzīmējumus un nosakot to lietošanas nosacījumus.
82. pants
Produkts no kalnu rajoniem
1. Kā fakultatīvu kvalitātes apzīmējumu ievieš apzīmējumu “produkts no kalnu rajoniem”. To rezervē kā saliktu apzīmējumu. To izmanto vienīgi nolūkā aprakstīt lietošanai pārtikā paredzētus produktus, kuri ir uzskaitīti LESD I pielikumā un attiecībā uz kuriem:
a) |
gan izejvielas, gan lauksaimniecības dzīvnieku barība galvenokārt iegūta kalnu rajonos; |
b) |
pārstrādes produktu gadījumā arī pārstrāde notiek kalnu rajonos. |
2. Šajā pantā kalnu rajoni Savienībā ir rajoni, kas noteikti, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1305/2013 (30) 32. panta 2. punktu.
Attiecībā uz trešo valstu produktiem kalnu rajoni ietver rajonus, kurus attiecīgā trešā valsts oficiāli ir atzinusi par kalnu rajoniem vai kuri atbilst kritērijiem, kas ir līdzvērtīgi Regulas (ES) Nr. 1305/2013 32. panta 2. punktā noteiktajiem.
3. Pienācīgi pamatotos gadījumos un lai ņemtu vērā dabiskos ierobežojumus, kas ietekmē lauksaimniecisko ražošanu kalnu rajonos, Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 87. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem šo regulu papildina, paredzot atkāpes no šā panta 1. punktā minētajiem nosacījumiem, jo īpaši nosacījumus, saskaņā ar kuriem var atļaut izejvielas vai barību, kas iegūta ārpus kalnu rajoniem, nosacījumus, saskaņā ar kuriem var atļaut veikt produktu pārstrādi ārpus kalnu rajoniem ģeogrāfiskā apgabalā, kas vēl ir jādefinē, kā arī minētā ģeogrāfiskā apgabala definīciju.
4. Lai ņemtu vērā dabiskos ierobežojumus, kas ietekmē lauksaimniecisko ražošanu kalnu rajonos, Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 87. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem šo regulu papildina attiecībā uz ražošanas metožu un citu ar šā panta 1. punktā minētā fakultatīvā kvalitātes apzīmējuma piemērošanu saistīto kritēriju noteikšanu.
83. pants
Izmantošanas ierobežojumi un kontroles
1. Fakultatīvu kvalitātes apzīmējumu var lietot tikai, lai aprakstītu produktus, kas atbilst attiecīgajiem izmantošanas nosacījumiem.
2. Šīs nodaļas noteikumi neskar to Savienības vai dalībvalstu noteikumu piemērošanu, kas reglamentē intelektuālo īpašumu, un jo īpaši to noteikumu piemērošanu, kas attiecas uz cilmes vietas nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm un uz preču zīmēm, un tiesības, kas piešķirtas saskaņā ar minētajiem noteikumiem.
3. Komisija ar īstenošanas aktiem var paredzēt noteikumus par fakultatīvo kvalitātes apzīmējumu izmantošanu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 88. panta 2. punktā.
4. Dalībvalstis, pamatojoties uz riska analīzi, veic kontroles ar mērķi nodrošināt šīs nodaļas prasību ievērošanu un pārkāpuma gadījumā uzliek atbilstošus administratīvos sodus.
IV SADAĻA
GROZĪJUMI REGULĀS (ES) Nr. 1308/2013, (ES) 2019/787 UN (ES) 2019/1753
84. pants
Grozījumi Regulā (ES) Nr. 1308/2013
Regulu (ES) Nr. 1308/2013 groza šādi:
1) |
regulas 93. panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:
|
2) |
regulas 94. un 95. pantu aizstāj ar šādiem: “94. pants Produkta specifikācija 1. Produkta specifikācija dod ieinteresētajām personām iespēju pārbaudīt attiecīgos ražošanas nosacījumus, kas saistīti ar cilmes vietas nosaukumu vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādi. Produkta specifikāciju veido:
2. Produkta specifikācijā var iekļaut ilgtspējīgo praksi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2024/1143 (*1) 7. pantu. 3. Ja vīnam vai vīniem var būt veikta daļēja dealkoholizācija, produkta specifikācijā mutatis mutandis iekļauj arī daļēji dealkoholizētā vīna vai vīnu aprakstu saskaņā ar 1. punkta d) apakšpunktu un attiecīgā gadījumā aprakstu par īpašām vīndarības metodēm, ko izmanto, lai iegūtu daļēji dealkoholizētu vīnu vai vīnus, kā arī par attiecīgajiem ierobežojumiem to ražošanai. 95. pants Vienotais dokuments 1. Vienotais dokuments ietver šādu informāciju:
2. Ja pieteikums attiecas uz dažādām vīnkopības produktu kategorijām, informāciju par 94. panta 1. punkta i) apakšpunktā minēto saikni sniedz par katru no attiecīgo vīnkopības produktu kategorijām. (*1) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2024/1143 (2024. gada 11. aprīlis) par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm vīnam, stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem un lauksaimniecības produktiem, kā arī garantētu tradicionālo īpatnību produktiem un lauksaimniecības produktu fakultatīviem kvalitātes apzīmējumiem, un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1308/2013, (ES) 2019/787 un (ES) 2019/1753 un atceļ Regulu (ES) Nr. 1151/2012 (OV L, 2024/1143, 23.4.2024., ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2024/1143/oj).”;" |
3) |
regulas 96.–99. pantu svītro; |
4) |
regulas 100. panta 1. un 2. punktu svītro; |
5) |
regulas 101. un 102. pantu svītro; |
6) |
regulas 103. pantu aizstāj ar šādu: “103. pants Aizsardzība Šajā regulā minētos aizsargātos cilmes vietas nosaukumus un aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes aizsargā saskaņā ar Regulas (ES) 2024/1143 26. līdz 31. pantu, 35. un 36. pantu.”; |
7) |
regulas 104.–106. pantu svītro; |
8) |
regulas 107. panta 2., 3. un 4. punktu svītro; |
9) |
regulas 110. pantu aizstāj ar šādu: “110. pants Īstenošanas pilnvaras 1. Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem paredz noteikumus attiecībā uz:
2. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta Regulas (ES) 2024/1143 88. panta 2. punktā.”; |
10) |
iekļauj šādu pantu: “113.a pants Saikne ar cilmes vietas nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm 1. Tāda tradicionāla apzīmējuma reģistrāciju, kura izmantošana būtu pretrunā Regulas (ES) 2024/1143 26. pantam, noraida, ja tradicionālā apzīmējuma reģistrācijas pieteikums ir iesniegts pēc datuma, kad Komisijai iesniegts pieteikums par cilmes vietas nosaukuma vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrāciju. 2. Komisija ar īstenošanas aktiem pasludina par spēkā neesošiem un svītro no Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2019/34 (*2) 25. pantā minētā reģistra visus tradicionālos apzīmējumus, kas reģistrēti, pārkāpjot šā panta 1. punktu. 3. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 229. panta 2. punktā. (*2) Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/34 (2018. gada 17. oktobris), ar ko paredz noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 piemēro attiecībā uz cilmes vietas nosaukumu, ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un tradicionālo apzīmējumu aizsardzības pieteikumiem vīna nozarē, iebilduma procedūru, grozījumiem produktu specifikācijās, aizsargāto nosaukumu reģistru, aizsardzības anulēšanu un simbolu izmantošanu un kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 piemēro attiecībā uz pienācīgu pārbaužu sistēmu (OV L 9, 11.1.2019., 46. lpp.).”;" |
11) |
regulas II daļas II sadaļas I nodaļas 2. iedaļas 4. apakšiedaļu aizstāj ar šādu:
Pārbaudes nolūkā pārliecināties par atbilstību produkta specifikācijai attiecībā uz cilmes vietas nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm un pārliecināties par atbilstību aizsargāto tradicionālo apzīmējumu definīcijai un izmantošanas nosacījumiem, kā arī par tradicionālo apzīmējumu izmantošanas nosacījumu izpildi 116.a pants Pārbaudes 1. Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai pārtrauktu šajā regulā minēto aizsargāto tradicionālo apzīmējumu nelikumīgu izmantošanu. 2. Dalībvalstis norīko kompetento iestādi, kura atbildīga par to, lai pārliecinātos par atbilstību produkta specifikācijām, kas saistītas ar cilmes vietas nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm un pārliecinātos par atbilstību tradicionālo apzīmējumu definīcijai un izmantošanas nosacījumiem, kā arī par tradicionālo apzīmējumu izmantošanas nosacījumu izpildi. Šajā nolūkā piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/625 (*3) 4. panta 2. un 4. punktu un 5. panta 1., 4. un 5. punktu. 3. Savienībā kompetentā iestāde, kas minēta šā panta 2. punktā, vai viena vai vairākas deleģētās struktūras, kā definēts Regulas (ES) 2017/625 3. panta 5. punktā, kuras pilda produktu sertifikācijas struktūras pienākumus saskaņā ar minētās regulas II sadaļas III nodaļā izklāstītajiem kritērijiem, katru gadu pārbauda atbilstību produkta specifikācijai gan vīna ražošanā, gan iepakošanā un pēc tās, un pārliecinās par atbilstību šīs regulas 112. pantā paredzētajai definīcijai un attiecīgā gadījumā tradicionāla apzīmējuma izmantošanas nosacījumiem, kā minēts šīs regulas 115. panta 3. punktā. Katrs tirgus dalībnieks, kas vēlas piedalīties jebkurā ar cilmes vietas nosaukumu vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmēta produkta specifikācijā ietvertajā darbībā, par to paziņo pirmajā daļā minētajai kompetentajai iestādei vai deleģētajām struktūrām. Dalībvalstis izveido un regulāri atjaunina to tirgus dalībnieku sarakstu, kuri veic darbības, uz ko attiecas viens vai vairāki pienākumi, kuri paredzēti produkta specifikācijā attiecībā uz kādu Savienības ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā iekļautu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, kuras izcelsme ir to teritorijā. 4. Komisija pieņem īstenošanas aktus par:
Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 229. panta 2. punktā. (*3) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/625 (2017. gada 15. marts) par oficiālajām kontrolēm un citām oficiālajām darbībām, kuras veic, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti pārtikas un barības aprites tiesību akti, noteikumi par dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību un augu aizsardzības līdzekļiem, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 999/2001, (EK) Nr. 396/2005, (EK) Nr. 1069/2009, (EK) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr. 652/2014, (ES) 2016/429 un (ES) 2016/2031, Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2005 un (EK) Nr. 1099/2009 un Padomes Direktīvas 98/58/EK, 1999/74/EK, 2007/43/EK, 2008/119/EK un 2008/120/EK, un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 854/2004 un (EK) Nr. 882/2004, Padomes Direktīvas 89/608/EEK, 89/662/EEK, 90/425/EEK, 91/496/EEK, 96/23/EK, 96/93/EK, 97/78/EK un Padomes Lēmumu 92/438/EEK (Oficiālo kontroļu regula) (OV L 95, 7.4.2017., 1. lpp.).”;" |
12) |
regulas 120. panta 1. punktam pievieno šādu apakšpunktu:
|
13) |
regulas 166.a pantu groza šādi:
|
14) |
regulas 231. pantam pievieno šādu punktu: “3. Regulas 113.a pantu nepiemēro tradicionālā apzīmējuma aizsardzības pieteikumiem, kas Komisijai iesniegti pirms 2024. gada 13. maija.” |
85. pants
Grozījumi Regulā (ES) 2019/787
Regulu (ES) 2019/787 groza šādi:
1) |
regulas 3. panta 6. un 7. punktu svītro; |
2) |
regulas 16. un 21. pantu svītro; |
3) |
regulas 22. pantā iekļauj šādu punktu: “1.a Produkta specifikācijā var iekļaut arī ilgtspējīgu praksi.”; |
4) |
regulas 23. pantu aizstāj ar šādu: “23. pants Vienotais dokuments Vienotais dokuments ietver šādu informāciju:
|
5) |
regulas 24.–33. pantu svītro; |
6) |
regulas 34. pantu groza šādi:
|
7) |
regulas 35., 36., 38., 39. un 40. pantu svītro; |
8) |
regulas 42. pantu aizstāj ar šādu: “42. pants Īstenošanas pilnvaras 1. Komisija var pieņemt īstenošanas aktus attiecībā uz:
2. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2024/1143* 88. panta 2. punktā (*4). (*4) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2024/1143 (2024. gada 11. aprīlis) par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm vīnam, stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem un lauksaimniecības produktiem, kā arī garantētu tradicionālo īpatnību produktiem un lauksaimniecības produktu fakultatīviem kvalitātes apzīmējumiem, un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1308/2013, (ES) 2019/787 un (ES) 2019/1753 un atceļ Regulu (ES) Nr. 1151/2012 (OV L, 2024/1143, 23.4.2024., ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2024/1143/oj).”;" |
9) |
regulas I pielikumu groza šādi:
|
86. pants
Grozījumi Regulā (ES) 2019/1753
Regulu (ES) 2019/1753 groza šādi:
1) |
regulas 2. pantā iekļauj šādu punktu: “2.a Atkāpjoties no 2. punkta, ja 2. punkta a) apakšpunktā minēto dalībvalstij adresēto pieprasījumu iesniedz atzīta ražotāju grupa, kas minēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2024/1143 (*5) 33. pantā, minētajā pieprasījumā ietver pārbaudāmu informāciju par ekonomiskajām interesēm attiecīgās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes starptautiskajā aizsardzībā. Pamatojoties uz pirmajā daļā minēto pieprasījumu, attiecīgā dalībvalsts izvērtē ekonomiskās intereses attiecībā uz minētās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes starptautisko aizsardzību. Ja minētajā izvērtējumā tiek konstatēta šāda ekonomiska interese, minētā dalībvalsts lūdz Komisiju reģistrēt minēto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi. (*5) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2024/1143 (2024. gada 11. aprīlis) par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm vīnam, stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem un lauksaimniecības produktiem, kā arī garantētu tradicionālo īpatnību produktiem un lauksaimniecības produktu fakultatīviem kvalitātes apzīmējumiem, un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1308/2013, (ES) 2019/787 un (ES) 2019/1753 un atceļ Regulu (ES) Nr. 1151/2012 (OV L, 2024/1143, 23.4.2024., ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2024/1143/oj).”;" |
2) |
regulas 11. pantā iekļauj šādu punktu: “2.a Attiecībā uz katru cilmes vietas nosaukumu, kura izcelsme ir dalībvalstī, kas ir Lisabonas vienošanās puse, produktam, uz kuru neattiecas Regula (ES) Nr. 1151/2012, bet uz kuru attiecas Regula (ES) 2024/1143, attiecīgā dalībvalsts, pamatojoties uz fiziskas vai juridiskas personas, kas minēta Ženēvas akta 5. panta 2. punkta ii) apakšpunktā, vai saņēmēja, kas definēts Ženēvas akta 1. panta xvii) punktā, lūgumu vai pēc savas iniciatīvas izvēlas lūgt vai nu:
Attiecībā uz pirmās daļas a) apakšpunktā minēto lūgumu attiecīgā dalībvalsts paziņo Komisijai par minētajā daļā minēto izvēli viena mēneša laikā no minētā cilmes vietas nosaukuma reģistrācijas dienas saskaņā ar Regulu (ES) 2024/1143 un minētās daļas b) apakšpunktā minētā pieprasījuma gadījumā – līdz 2025. gada 14. maijam. Pirmās daļas a) apakšpunktā minētajās situācijās attiecīgā dalībvalsts, koordinējot ar Komisiju, ar Starptautisko biroju pārbauda, vai ir jāizdara jebkādi grozījumi saskaņā ar Kopīgā reglamenta 7. noteikuma 4. punktu reģistrācijas nolūkā saskaņā ar Ženēvas aktu. Komisija, pieņemot īstenošanas aktu, pilnvaro attiecīgo dalībvalsti nodrošināt vajadzīgos grozījumus un informēt par to Starptautisko biroju. Minēto īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta šīs regulas 15. panta 2. punktā. Ja reģistrācijas lūgums saskaņā ar Regulu (ES) 2024/1143 tiek noraidīts un ir izsmelti saistītie aizsardzības līdzekļi administratīvā kārtā vai tiesā vai ja reģistrācijas lūgums saskaņā ar Ženēvas aktu nav iesniegts, attiecīgā dalībvalsts nekavējoties lūdz anulēt minētā cilmes vietas nosaukuma reģistrāciju Starptautiskajā reģistrā.” |
V SADAĻA
PILNVARU DELEĢĒŠANA, PROCEDŪRAS, PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI
87. pants
Deleģēšanas īstenošana
1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.
2. Pilnvaras pieņemt 17. panta 10. punktā, 24. panta 10. punktā, 27. panta 5. punktā, 35. panta 2. punktā, 47. panta 5. punktā, 48. panta 4. punktā, 49. panta 3. punktā, 53. panta 5. punktā, 54. panta 2. punktā, 61. panta 10. punktā, 66. panta 3. punktā, 68. panta 5. punktā, 80. panta 4. punktā, 81. pantā un 82. panta 3. un 4. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz septiņu gadu laikposmu no 2024. gada 13. maija. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms septiņu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.
3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt deleģētās pilnvaras, kas saistītas ar 2. punktā minētajiem pantiem. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.
4. Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar katras dalībvalsts norīkotajiem ekspertiem saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.
5. Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.
6. Saskaņā ar 2. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.
88. pants
Komiteju procedūra
1. Komisijai palīdz Lauksaimniecības produktu, vīna un stipro alkoholisko dzērienu kvalitātes politikas komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.
2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
89. pants
Pārejas noteikums par ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu klasifikāciju
Regulas 6. panta 1. punktā minēto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu, kas reģistrētas vai par kurām pieteikumi iesniegti pirms 2024. gada 13. maija, klasifikāciju veic saskaņā ar III pielikumā iekļauto tabulu.
90. pants
Pārejas noteikumi attiecībā uz neizskatītiem pieteikumiem un reģistrētiem nosaukumiem
1. Noteikumus, ko piemēroja pirms 2024. gada 13. maija, turpina piemērot tādu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrācijas pieteikumiem, pieteikumiem par Savienības grozījuma apstiprināšanu produkta specifikācijā un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu anulēšanas pieprasījumiem, ko Komisija saņēmusi pirms 2024. gada 13. maija.
2. Tomēr 17. un 19. pantu, 20. panta 1. līdz 5. punktu un 21. pantu piemēro tiem pieteikumiem un pieprasījumiem, attiecībā uz kuriem ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācijas pieteikuma, pieteikuma par Savienības grozījuma apstiprināšanu produkta specifikācijā vai pieprasījuma par ģeogrāfiskās izcelsmes norādes anulēšanu publicēšana Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī iebildumu nolūkā notiek pēc 2024. gada 13. maija.
3. Noteikumu par 20. panta 7. punktā minētā pārejas laika pagarināšanu piemēro arī attiecībā uz pārejas laiku, kas joprojām turpinās 2024. gada 13. maijā.
4. Šīs regulas 29. panta 4. punktu nepiemēro nosaukumiem, kas reģistrēti vai attiecībā uz kuriem pieteikumi iesniegti pirms 2024. gada 13. maija.
5. Noteikumus, ko piemēroja pirms 2024. gada 13. maija, turpina piemērot garantētu tradicionālo īpatnību produktu reģistrācijas pieteikumiem, pieteikumiem par Savienības grozījuma apstiprināšanu produkta specifikācijā un garantētu tradicionālo īpatnību produktu anulēšanas pieprasījumiem, ko Komisija saņēma pirms 2024. gada 13. maija.
6. Tomēr 61. līdz 64. pantu piemēro tiem pieteikumiem un pieprasījumiem, attiecībā uz kuriem garantētu tradicionālo īpatnību produkta reģistrācijas pieteikuma, pieteikuma par Savienības grozījuma apstiprināšanu produkta specifikācijā vai pieprasījuma par garantētu tradicionālo īpatnību produkta anulēšanu publicēšana Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī iebildumu nolūkā notiek pēc 2024. gada 13. maija.
91. pants
Pārejas noteikumi par valsts iebildumu procedūru attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm
Piemēro šādus pārejas noteikumus:
a) |
atkāpjoties no šīs regulas 84. panta 3. punkta, Regulas (ES) Nr. 1308/2013 96. panta 3. punkta otro daļu turpina piemērot līdz 2024. gada 31. decembrim; |
b) |
atkāpjoties no šīs regulas 85. panta 5. punkta, Regulas (ES) 2019/787 24. panta 6. punkta pirmo daļu turpina piemērot līdz 2024. gada 31. decembrim; |
c) |
atkāpjoties no šīs regulas 94. panta 3. punkta, Regulas (ES) Nr. 1151/2012 49. panta 3. punkta pirmo daļu turpina piemērot līdz 2024. gada 31. decembrim. |
92. pants
Pārejas noteikumi par valstu ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm
1. Tādu produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzība, uz kurām neattiecas Regulas (ES) Nr. 1151/2012 darbības joma, bet kuras ietilpst šīs regulas darbības jomā, un kas piešķirta saskaņā ar valsts tiesību aktiem, beidzas 2025. gada 14. maijā, ja Komisijai saskaņā ar šīs regulas 13. pantu nav iesniegts reģistrācijas pieteikums.
2. Ja ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācijas pieteikums, kā minēts šā panta 1. punktā, ir iesniegts Komisijai pirms minētajā punktā norādītās dienas, minētās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes valsts aizsardzība beidzas dienā, kad Komisija pieņem lēmumu par tās reģistrāciju saskaņā ar 21. pantu. Minētajam pieteikumam nepiemēro 10. pantu. Ja reģistrācijas pieteikums tiek noraidīts, valsts aizsardzību attiecīgā gadījumā turpina, līdz ir izsmelti visi tiesiskās aizsardzības līdzekļi. Pēc tam, kad valsts aizsardzība ir beigusies, attiecīgā dalībvalsts nekavējoties pieprasa anulēt attiecīgā cilmes vietas nosaukuma reģistrāciju Starptautiskā biroja Starptautiskajā reģistrā.
93. pants
Reģistru nepārtrauktība
1. Katru vīna un lauksaimniecības produktu cilmes vietas nosaukumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norādi un katru stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, tostarp visus attiecīgos datus un datus par izskatīšanā esošiem reģistrācijas, grozīšanas vai anulēšanas pieteikumiem, kas ievadīti attiecīgajos ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistros, kuri minēti Regulas (ES) Nr. 1151/2012 11. pantā, Regulas (ES) Nr. 1308/2013 104. pantā un Regulas (ES) 2019/787 33. pantā, 2024. gada 12. maijā automātiski ievada Savienības ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā.
2. Katru garantētu tradicionālo īpatnību produkta nosaukumu, kas ievadīts Regulas (ES) Nr. 1151/2012 22. pantā minētajā garantētu tradicionālo īpatnību produktu reģistrā, tostarp visus attiecīgos datus un datus par izskatīšanā esošiem reģistrācijas, grozīšanas vai anulēšanas pieteikumiem, 2024. gada 12. maijā, automātiski ievada Savienības garantētu tradicionālo īpatnību produktu reģistrā.
94. pants
Atcelšana
Regulu (ES) Nr. 1151/2012 atceļ.
95. pants
Atbilstības tabula
Atsauces uz atcelto Regulu (ES) Nr. 1151/2012 un atsauces uz svītrotajiem noteikumiem, kā minēts šīs regulas 84. un 85. pantā, uzskata par atsaucēm uz šo regulu un lasa saskaņā ar šīs regulas IV pielikumā iekļauto atbilstības tabulu.
96. pants
Deleģēto un īstenošanas aktu atcelšana un aizstāšana
Komisija attiecīgi atceļ vai aizstāj deleģētos un īstenošanas aktus, kas pieņemti, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1151/2012 vai šīs regulas 84. un 85. pantā minētajiem noteikumiem, ciktāl tas vajadzīgs, lai nodrošinātu to atbilstību šajā regulā paredzētajiem pilnvarojumiem.
97. pants
Stāšanās spēkā un piemērošanas diena
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2024. gada 13. maija.
Tomēr 10. panta 4. un 5. punktu, 39. panta 1. punktu un 45. pantu piemēro no 2025. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2024. gada 11. aprīlī
Eiropas Parlamenta vārdā –
priekšsēdētāja
R. METSOLA
Padomes vārdā –
priekšsēdētāja
H. LAHBIB
(1) OV C 443, 22.11.2022., 116. lpp.
(2) OV C 79, 2.3.2023, 74. lpp.
(3) Eiropas Parlamenta 2024. gada 28. februāra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2024. gada 26. marta lēmums.
(4) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.)
(5) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).
(6) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1308/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.).
(7) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/787 (2019. gada 17. aprīlis) par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, aprakstu, noformējumu un marķējumu, stipro alkoholisko dzērienu nosaukumu lietošanu citu pārtikas produktu noformējumā un marķējumā, stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību, lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirta un destilātu izmantošanu alkoholiskajos dzērienos un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 110/2008 (OV L 130, 17.5.2019., 1. lpp.).
(8) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1144/2014 (2014. gada 22. oktobris) par tādiem informācijas un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem, ko īsteno iekšējā tirgū un trešās valstīs, un ar kuru atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 3/2008 (OV L 317, 4.11.2014., 56. lpp.).
(9) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1151/2012 (2012. gada 21. novembris) par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.).
(10) Padomes Regula (EEK) Nr. 2658/87 (1987. gada 23. jūlijs) par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.).
(11) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/2436 (2015. gada 16. decembris), ar ko tuvina dalībvalstu tiesību aktus attiecībā uz preču zīmēm (OV L 336, 23.12.2015., 1. lpp.).
(12) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1001 (2017. gada 14. jūnijs) par Eiropas Savienības preču zīmi (OV L 154, 16.6.2017., 1. lpp.).
(13) OV C 384 I, 12.11.2019., 1. lpp.
(14) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1169/2011 (2011. gada 25. oktobris) par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem un par grozījumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulās (EK) Nr. 1924/2006 un (EK) Nr. 1925/2006, un par Komisijas Direktīvas 87/250/EEK, Padomes Direktīvas 90/496/EEK, Komisijas Direktīvas 1999/10/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/13/EK, Komisijas Direktīvu 2002/67/EK un 2008/5/EK un Komisijas Regulas (EK) Nr. 608/2004 atcelšanu (OV L 304, 22.11.2011., 18. lpp.).
(15) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/625 (2017. gada 15. marts) par oficiālajām kontrolēm un citām oficiālajām darbībām, kuras veic, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti pārtikas un barības aprites tiesību akti, noteikumi par dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību un augu aizsardzības līdzekļiem, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 999/2001, (EK) Nr. 396/2005, (EK) Nr. 1069/2009, (EK) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr. 652/2014, (ES) 2016/429 un (ES) 2016/2031, Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2005 un (EK) Nr. 1099/2009 un Padomes Direktīvas 98/58/EK, 1999/74/EK, 2007/43/EK, 2008/119/EK un 2008/120/EK, un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 854/2004 un (EK) Nr. 882/2004, Padomes Direktīvas 89/608/EEK, 89/662/EEK, 90/425/EEK, 91/496/EEK, 96/23/EK, 96/93/EK, 97/78/EK un Padomes Lēmumu 92/438/EEK (Oficiālo kontroļu regula) (OV L 95, 7.4.2017., 1. lpp.).
(16) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 765/2008 (2008. gada 9. jūlijs), ar ko nosaka akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības attiecībā uz produktu tirdzniecību un atceļ Regulu (EEK) Nr. 339/93 (OV L 218, 13.8.2008., 30. lpp.).
(17) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/2065 (2022. gada 19. oktobris) par digitālo pakalpojumu vienoto tirgu un ar ko groza Direktīvu 2000/31/EK (Digitālo pakalpojumu akts) (OV L 277, 27.10.2022., 1. lpp.).
(18) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1753 (2019. gada 23. oktobris) par Savienības rīcību pēc tās pievienošanās Lisabonas Vienošanās par cilmes vietu nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm Ženēvas aktam (OV L 271, 24.10.2019., 1. lpp.).
(19) OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.
(20) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).
(21) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 852/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par pārtikas produktu higiēnu (OV L 139, 30.4.2004., 1. lpp.).
(22) Padomes Direktīva 2002/53/EK (2002. gada 13. jūnijs) par kopējo lauksaimniecības augu sugu šķirņu katalogu (OV L 193, 20.7.2002., 1. lpp.).
(23) Padomes Direktīva 2002/55/EK (2002. gada 13. jūnijs) par dārzeņu sēklu tirdzniecību (OV L 193, 20.7.2002., 33. lpp.).
(24) Padomes Direktīva 2008/90/EK (2008. gada 29. septembris) par tirdzniecību ar augļaugu pavairošanas materiālu un augļaugiem, kas paredzēti augļu ražošanai (OV L 267, 8.10.2008., 8. lpp.).
(25) Padomes Regula (EK) Nr. 2100/94 (1994. gada 27. jūlijs) par Kopienas augu šķirņu aizsardzību (OV L 227, 1.9.1994., 1. lpp.).
(26) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1012 (2016. gada 8. jūnijs) par zootehniskajiem un ģenealoģiskajiem nosacījumiem dzīvnieku audzēšanai, tīršķirnes vaislas dzīvnieku, krustojuma vaislas cūku un to reproduktīvo produktu tirdzniecībai Savienībā un ievešanai tajā, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 652/2014, Padomes Direktīvas 89/608/EEK un 90/425/EEK un atceļ konkrētus aktus dzīvnieku audzēšanas jomā (“Dzīvnieku audzēšanas regula”) (OV L 171, 29.6.2016., 66. lpp.).
(27) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/1535 (2015. gada 9. septembris), ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko noteikumu un Informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumu jomā (OV L 241, 17.9.2015., 1. lpp.).
(28) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/1024 (2019. gada 20. jūnijs) par atvērtajiem datiem un publiskā sektora informācijas atkalizmantošanu (OV L 172, 26.6.2019., 56. lpp.).
(29) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 608/2013 (2013. gada 12. jūnijs) par muitas darbu intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanā un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1383/2003 (OV L 181, 29.6.2013., 15. lpp.).
(30) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1305/2013 (2013. gada 17. decembris) par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 (OV L 347, 20.12.2013., 487. lpp.).
I PIELIKUMS
Regulas 5. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētie lauksaimniecības produkti
Produkti
KN pozīcija 25.01 (sāls)
KN pozīcija 32.03 (košenils)
KN pozīcija 33.01 (ēteriskās eļļas)
KN pozīcijas 35.01 līdz 35.05 (olbaltumvielas, modificētas cietes, līmes)
KN pozīcijas 41.01 līdz 41.03 (ādas)
KN pozīcija 43.01 (neapstrādātas kažokādas)
KN pozīcija 45.01 (korķis)
KN pozīcijas 50.01 līdz 50.03 (jēlzīds un zīda atlikas)
KN pozīcijas 51.01 līdz 51.03 (vilna un dzīvnieku mati)
KN pozīcijas 52.01 līdz 52.03 (nekārsta un neķemmēta kokvilna, atlikas un kārsta vai ķemmēta kokvilna)
KN pozīcija 53.01 (neapstrādāta linšķiedra)
KN pozīcija 53.02 (neapstrādāta kaņepāju šķiedra)
II PIELIKUMS
Pārtikas produkti un lauksaimniecības produkti, kas minēti 51. pantā
Garantētu tradicionālo īpatnību produkti
a) |
gatavie ēdieni; |
b) |
alus; |
c) |
šokolāde un šokolādes izstrādājumi; |
d) |
maize; |
e) |
mīklas izstrādājumi un kūkas; |
f) |
konditorejas izstrādājumi; |
g) |
cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi; |
h) |
dzērieni no augu ekstraktiem; |
i) |
makaronu izstrādājumi; |
j) |
sāls; |
k) |
gāzētie ūdeņi; |
l) |
korķis. |
III PIELIKUMS
Atbilstības tabula attiecībā uz 89. pantā minēto klasifikāciju
Pašreizējā produktu klasifikācija |
Kombinētās nomenklatūras pozīcijas, kas atbilst pašreizējai produktu klasifikācijai |
Vīni |
KN 22 04 |
Stiprie alkoholiskie dzērieni |
KN 22 08 |
1.1. grupa. Svaiga gaļa (un subprodukti) |
KN 02 |
1.2. grupa. Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.) |
KN 16 |
1.3. grupa. Siers |
KN 04 06 |
1.4. grupa. Citi dzīvnieku izcelsmes produkti (olas, medus, dažādi piena produkti, izņemot sviestu, u. c.) |
KN 04 |
1.5. grupa. Eļļa un tauki (sviests, margarīns, eļļa u. c.) |
KN 15 |
1.6. grupa. Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība |
KN 07, KN 08, KN 10, KN 11, KN 20 |
1.7. grupa. Svaigas zivis, gliemji un vēžveidīgie un to izstrādājumi |
KN 03, KN 16 |
1.8. grupa. Citi Līguma I pielikumā minētie produkti (garšvielas u. c.) |
1.8. grupa aptver dažādas kombinētās nomenklatūras pozīcijas |
2.1. grupa. Alus |
KN 22 03 |
2.2. grupa. Šokolāde un šokolādes izstrādājumi |
KN 18 06 |
2.3. grupa. Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, konditorejas izstrādājumi, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi |
KN 19 05 |
2.4. grupa. Dzērieni no augu ekstraktiem |
KN 22 05, KN 22 06 |
2.5. grupa. Makaronu izstrādājumi |
KN 19 02 |
2.6. grupa. Sāls |
KN 25 01 |
2.7. grupa. Dabīgie sveķi |
KN 13 01 |
2.8. grupa. Galda sinepes |
KN 21 03 |
2.9. grupa. Siens |
KN 12 14 90 |
2.10. grupa. Ēteriskās eļļas |
KN 33 01 |
2.11. grupa. Korķis |
KN 45 01 |
2.12. grupa. Košinels |
KN 32 03 |
2.13. grupa. Ziedi un dekoratīvie augi |
KN 06 02, KN 06 03, KN 06 04 |
2.14. grupa. Kokvilna |
KN 52 01 |
2.15. grupa. Vilna |
KN 51 01 |
2.16. grupa. Klūdziņas |
KN 14 01 |
2.17. grupa. Kulstīti lini |
KN 53 01 21 |
2.18. grupa. Āda |
KN 41 |
2.19. grupa. Kažokāda |
KN 43 01 |
2.20. grupa. Spalvas |
KN 05 05 |
2.21. grupa. Aromatizēti vīni |
KN 22 05 |
2.22. grupa. Citi alkoholiskie dzērieni |
KN 22 06 |
2.23. grupa. Bišu vasks |
KN 15 21 90 |
IV PIELIKUMS
Atbilstības tabula
Šī regula |
Regula (ES) Nr. 1151/2012 |
Regula (ES) Nr. 1308/2013 |
Regula (ES) 2019/787 |
1. pants |
— |
— |
— |
2. pants |
3. pants |
101. panta 1. punkta otrā daļa |
3. panta 6. un 7. punkts |
3. pants |
— |
— |
— |
4. pants |
1. un 4. pants |
— |
— |
5. pants |
2. pants |
99. panta 3. punkts |
— |
6. pants |
— |
— |
— |
7. pants |
— |
— |
— |
8. pants |
— |
— |
— |
9. pants |
49. panta 1. punkts |
95. pants Regulas (ES) Nr. 1308/2013 versijā, kas ir spēkā 2024. gada 12. maijā. |
24. panta 1., 2. un 3. punkts un 4. punkta pirmā daļa |
10. panta 1. punkts |
49. panta 2. punkts |
96. panta 2. punkts |
24. panta 5. punkta pirmā daļa |
10. panta 2. punkts |
8. panta 1. punkts |
94. panta 1. punkts Regulas (ES) Nr. 1308/2013 versijā, kas ir spēkā 2024. gada 12. maijā. |
23. panta 1. punkts Regulas (ES) 2019/787 versijā, kas ir spēkā 2024. gada 12. maijā. |
10. panta 3. punkts |
49. panta 2. punkts |
96. panta 3. punkta pirmā daļa |
24. panta 5. punkta otrā daļa |
10. panta 4. un 5. punkts |
49. panta 3. punkta pirmā daļa |
96. panta 3. punkta otrā daļa |
24. panta 6. punkta pirmā daļa |
10. panta 6. punkts |
49. panta 4. punkts |
96. panta 5. punkta pirmā daļa |
24. panta 7. punkta pirmā daļa |
10. panta 7. punkts |
49. panta 4. punkts |
— |
24. panta 7. punkta otrā un trešā daļa |
10. panta 8. punkts |
— |
— |
24. panta 4. punkta trešā daļa |
11. pants |
9. pants |
— |
25. pants |
12. pants |
— |
— |
|
13. panta 1. punkts |
8. panta 2. daļa un 49. panta 4. punkta pirmā daļa |
96. panta 5. punkta otrā un trešā daļa |
23. panta 2. punkts Regulas (ES) 2019/787 versijā, kas ir spēkā 2024. gada 12. maijā, un 24. panta 7. punkta pirmā un ceturtā daļa |
13. panta 2. punkts |
8. panta 1. punkts |
— |
23. panta 1. punkts Regulas (ES) 2019/787 versijā, kas ir spēkā 2024. gada 12. maijā. |
13. panta 3. punkts |
— |
— |
— |
13. panta 4. punkts |
49. panta 6. punkts |
— |
24. panta 9. punkts |
13. panta 5. punkts |
49. panta 7. punkts |
— |
— |
14. pants |
— |
— |
— |
14. panta 2. punkts |
49. panta 5. punkts |
— |
24. panta 8. punkts |
14. panta 3. punkts |
— |
— |
24. panta 4. punkta otrā daļa |
14. panta 4. punkts |
50. panta 1. punkta trešā daļa |
97. panta 1. punkts |
26. panta 1. punkta otrā daļa |
15. panta 1., 2. un 3. punkts |
50. panta 1. punkts |
97. panta 2. punkts |
26. panta 1. punkta pirmā daļa |
15. panta 4. punkts |
50. panta 2. punkts |
96. panta 4. punkta pirmā daļa |
26. panta 2. punkts |
16. panta 1. punkts |
49. panta 8. punkts |
96. panta 6. punkts |
— |
16. panta 2., 3. un 4. punkts |
50. panta 3. punkts |
97. panta 3. punkts |
— |
17. pants |
51. pants |
98. pants |
27. pants |
18. pants |
— |
— |
— |
19. pants |
10. pants |
— |
28. pants |
20. pants |
15. pants |
— |
29. pants |
21. panta 1. punkts |
52. panta 1. punkts |
97. panta 4. punkta otrā daļa |
30. panta 1. punkts |
21. panta 2., 3. un 5. punkts |
52. panta 2., 3. un 4. punkts |
99. panta 1. un 2. punkts |
30. panta 2., 3. un 4. punkts |
21. panta 4. punkts |
— |
— |
— |
22. pants |
11. pants |
104. pants |
33. pants |
23. pants |
— |
— |
— |
24. pants |
53. pants |
105. pants |
31. pants |
25. pants |
54. pants |
106. pants |
32. pants |
26. pants |
13. pants |
103. pants |
21. pants |
27. pants |
— |
— |
— |
28. panta 1. punkts |
6. panta 1. punkts |
101. panta 1. punkta pirmā daļa |
35. panta 1. punkta pirmā daļa |
28. panta 2. punkts |
41. panta 2. punkts |
101. panta 1. punkta trešā daļa |
35. panta 2. punkta otrā daļa |
29. panta 1. un 2. punkts |
6. panta 3. punkts |
100. panta 1. un 2. punkts |
34. panta 1. un 2. punkts |
29. panta 3. un 4. punkts |
— |
— |
— |
30. pants |
6. panta 4. punkts |
101. panta 2. punkts |
35. panta 2. punkts |
31. panta 1., 2. un 3. punkts |
14. pants |
102. pants |
36. pants |
31. panta 4. punkts |
— |
— |
— |
31. panta 5. punkts |
12. panta 5. punkts |
— |
— |
32. pants |
45. pants |
— |
— |
33. pants |
— |
— |
— |
34. pants |
— |
— |
— |
35. pants |
— |
— |
— |
36. pants |
12. panta 1. punkts un 46. pants |
— |
— |
37. panta 1. punkts |
44. pants |
— |
16. pants |
37. panta 2. punkts |
12. panta 2. punkts |
— |
— |
37. panta 3. punkts |
12. panta 3. punkts |
— |
— |
37. panta 4. punkts |
— |
— |
— |
37. panta 5. punkts |
— |
— |
— |
37. panta 6. punkts |
12. panta 3. punkts |
— |
— |
37. panta 7. punkts |
— |
— |
— |
37. panta 8. punkts |
— |
— |
— |
37. panta 9. punkts |
12. panta 4. punkts |
— |
— |
37. panta 10. punkts |
12. panta 6. punkts |
— |
— |
37. panta 11. punkts |
12. panta 7. punkts |
— |
— |
38. panta 1. punkts |
35. pants |
— |
— |
38. panta 2. punkts |
36. panta 3. punkts |
— |
— |
39. panta 1. punkts |
— |
— |
38. panta 1. punkts |
39. panta 3. punkts |
37. panta 1. punkts |
— |
38. panta 2. punkts |
39. panta 4. punkts |
37. panta 2. punkts |
— |
38. panta 3. punkts |
39. panta 6. punkts |
— |
— |
38. panta 2. punkta otrā daļa |
39. panta 7. punkts |
— |
— |
38. panta 2. punkta trešā daļa |
40. panta 1. punkts |
— |
— |
38. panta 4. punkta pirmā daļa |
40. panta 2. punkts |
37. panta 3. punkts |
— |
38. panta 4. punkta otrā daļa |
41. pants |
39. pants |
— |
38. panta 5. punkts |
42. panta 1. punkts |
— |
— |
39. panta 2. punkta otrā daļa |
42. panta 2. punkts |
— |
— |
39. panta 1. punkts |
42. panta 3. punkts |
13. panta 3. punkts |
— |
39. panta 2. punkta pirmā daļa |
42. panta 4. un 5. punkts |
— |
— |
— |
43. pants |
— |
— |
— |
44. pants |
— |
— |
— |
45. pants |
— |
— |
— |
46. panta 1. punkts |
5. panta 1. punkts |
— |
— |
46. panta 2. punkts |
5. panta 2. punkts |
— |
— |
46. panta 3. punkts |
5. panta 3. punkts |
— |
— |
47. panta 5. punkts |
5. panta 4. punkta otrā un trešā daļa |
— |
— |
48. panta 1. un 2. punkts |
6. panta 2. punkts |
— |
— |
48. panta 3. punkts |
42. panta 1. punkts |
— |
— |
48. panta 4. punkts |
42. panta 2. punkts |
— |
— |
49. pants |
7. pants |
— |
— |
50. panta 1. punkts |
8. panta 1. punkta c) apakšpunkts |
— |
— |
50. panta 2. punkts |
49. panta 7. punkta otrā daļa |
— |
— |
51. pants |
2. panta 1. punkta pirmā daļa |
— |
— |
52. pants |
17. pants |
— |
— |
53. pants |
18. pants |
— |
— |
54. pants |
19. pants |
— |
— |
55. pants |
45. pants |
— |
— |
56. panta 1. punkts |
49. panta 1. punkts |
— |
— |
56. panta 2. punkts |
20. panta 1. punkts |
— |
— |
56. panta 3. punkts |
49. panta 2. un 3. punkts un 4. punkta pirmā daļa |
— |
— |
56. panta 4. punkts |
49. panta 4. punkta otrā un trešā daļa |
— |
— |
57. panta 1. punkts |
20. panta 1. punkta b) apakšpunkts un 20. panta 2. punkta a) apakšpunkts |
|
|
57. panta 1. punkta a) apakšpunkts |
20. panta 2. punkta b) apakšpunkts |
— |
— |
57. panta 3. punkts |
49. panta 7. punkta otrā daļa |
— |
— |
58. pants |
— |
— |
— |
59. pants |
50. panta 1. un 2. punkts |
— |
— |
60. pants |
50. panta 3. punkts |
— |
— |
61. pants |
51. pants |
— |
— |
62. pants |
21. pants |
— |
— |
63. pants |
24.a pants |
— |
— |
64. pants |
52. pants |
— |
— |
65. pants |
22. pants |
— |
— |
66. pants |
53. pants |
— |
— |
67. pants |
54. pants |
— |
— |
68. pants |
24. pants |
— |
— |
69. pants |
— |
— |
— |
70. pants |
23. panta 2., 3. un 4. punkts |
— |
— |
71. panta 1. punkts |
23. panta 1. punkts |
— |
— |
71. panta 2. punkts |
46. panta 1. punkts |
— |
— |
72. panta 1. punkts |
36. panta 3. punkts |
— |
— |
72. panta 6. punkts |
37. panta 1. punkta pirmā daļa |
— |
— |
72. panta 7. punkta pirmā daļa |
37. panta 2. punkts |
— |
— |
72. panta 7. punkta otrā daļa |
37. panta 1. punkta otrā daļa |
— |
— |
72. panta 9. punkts |
37. panta 3. punkts |
— |
— |
73. pants |
39. pants |
— |
— |
74. pants |
— |
— |
— |
75. pants |
— |
— |
— |
76. pants |
— |
— |
— |
77. pants |
— |
— |
— |
78. pants |
27. pants |
— |
— |
79. pants |
28. pants |
— |
— |
80. pants |
29. pants |
— |
— |
81. pants |
30. pants |
— |
— |
82. pants |
31. pants |
— |
— |
83. panta 1., 2. un 3. punkts |
33. pants |
— |
— |
83. panta 4. punkts |
34. pants |
— |
— |
84. pants |
— |
— |
— |
85. pants |
— |
— |
— |
86. pants |
— |
— |
— |
87. pants |
56. pants |
— |
— |
88. pants |
57. pants |
— |
— |
89. pants |
— |
— |
— |
90. pants |
— |
— |
— |
91. pants |
— |
— |
— |
92. pants |
— |
— |
— |
93. pants |
58. pants |
— |
— |
94. pants |
— |
— |
— |
95. pants |
— |
— |
— |
96. pants |
59. pants |
— |
— |
I pielikums |
I pielikuma I punkts |
— |
— |
II pielikums |
I pielikuma II punkts |
— |
— |
III pielikums |
— |
— |
— |
ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2024/1143/oj
ISSN 1977-0715 (electronic edition)