EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 02017R0654-20180314
Commission Delegated Regulation (EU) 2017/654 of 19 December 2016 supplementing Regulation (EU) 2016/1628 of the European Parliament and of the Council with regard to technical and general requirements relating to emission limits and type-approval for internal combustion engines for non-road mobile machinery
Consolidated text: Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/654 ( 2016. gada 19. decembris ), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1628 par tehniskām un vispārējām prasībām attiecībā uz autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas iekšdedzes motoru emisiju robežvērtībām un tipa apstiprinājumu
Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/654 ( 2016. gada 19. decembris ), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1628 par tehniskām un vispārējām prasībām attiecībā uz autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas iekšdedzes motoru emisiju robežvērtībām un tipa apstiprinājumu
02017R0654 — LV — 14.03.2018 — 001.001
Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm
KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2017/654 (2016. gada 19. decembris), (OV L 102, 13.4.2017., 1. lpp) |
Grozīta ar:
|
|
Oficiālais Vēstnesis |
||
Nr. |
Lappuse |
Datums |
||
KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2018/236 (2017. gada 20. decembris), |
L 50 |
1 |
22.2.2018 |
KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2017/654
(2016. gada 19. decembris),
ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1628 par tehniskām un vispārējām prasībām attiecībā uz autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas iekšdedzes motoru emisiju robežvērtībām un tipa apstiprinājumu
1. pants
Definīcijas
Piemēro šādas definīcijas:
(1) “Vobbes skaitlis” vai W ir gāzes sadegšanas atbilstošās tilpuma vienības un tās relatīvā blīvuma kvadrātsaknes attiecība vienādos standarta apstākļos:
(2) “λ nobīdes koeficients” vai “Sλ” ir izteiksme, kas raksturo vajadzīgo motora vadības sistēmas elastību attiecībā uz gaisa pārpalikuma koeficienta “λ” izmaiņu, ja motoru darbina ar gāzu maisījumu, kas atšķiras no tīra metāna;
(3) “šķidrās degvielas režīms” ir normāls divu degvielu motora darbības režīms, ja motora darbības laikā nekādos ekspluatācijas apstākļos netiek izmantota gāzveida degviela;
(4) “divu degvielu režīms” ir normāls divu degvielu motora darbības režīms, kad dažos motora ekspluatācijas apstākļos vienlaicīgi tiek izmantota gan šķidrā degviela, gan gāzveida degviela;
(5) “daļiņu pēcapstrādes sistēma” ir izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēma, kas paredzēta daļiņveida piesārņotāju (PM) emisijas mazināšanai ar mehāniskas, aerodinamiskas, difūzijas vai inerces atdalīšanas palīdzību;
(6) “regulators” ir ierīce vai kontroles stratēģija, kas automātiski kontrolē motora apgriezienus vai slodzi, kas nav apgriezienu ierobežotājs, bet kas uzstādīts NRSh kategorijas motoram, lai ierobežotu maksimālos motora apgriezienus vienīgi ar nolūku nepieļaut motoram darboties ar apgriezieniem, kas pārsniedz noteikto robežu;
(7) “apkārtējā temperatūra” ir temperatūra saistībā ar laboratorijas vidi (piemēram, filtra svēršanas telpu vai kameru), temperatūru noteiktajā laboratorijas vidē;
(8) “emisiju kontroles pamatstratēģija” vai BECS ir emisiju kontroles stratēģija, kas ir aktīva visā motora darbības apgriezienu skaita un griezes momenta diapazonā, ja vien nav aktivizēta papildu emisiju kontroles stratēģija (AECS);
(9) “reaģents” ir jebkura izmantojama vai neatgūstama viela, kas vajadzīga un ko izmanto, lai nodrošinātu efektīvu izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmas darbību;
(10) “papildu emisiju kontroles stratēgija” va AECS ir emisiju kontroles stratēģija, kas tiek aktivizēta un uz laiku aizstāj vai maina emisiju kontroles pamatstratēģiju (BECS) ar īpašu nolūku reaģēt uz īpašu apkārtējās vides un/vai ekspluatācijas apstākļu kopumu, bet kas darbojas vienīgi tik ilgi, cik ilgi pastāv šādi apstākļi;
(11) “pamatots inženiertehniskais atzinums” ir atzinums, kura pieņemšanā ir ņemti vērā vispārēji atzītie zinātniskie un inženiertehniskie principi, kā arī attiecīgā pieejamā informācija;
(12) “augsti apgriezieni” vai nhi ir motora lielākais apgriezienu skaits, pie kuriem rada 70 % no maksimālās jaudas;
(13) “zemi apgriezieni” vai nlo ir motora mazākais apgriezienu skaits, pie kuriem rada 50 % no maksimālās jaudas;
(14) “maksimālā jauda” vai Pmax ir kW izteikta ražotāja projektētā maksimālā jauda;
(15) “daļēja plūsmas atšķaidīšana” ir metode, ar ko analizē izplūdes gāzes, atdalot daļu kopējās izplūdes gāzu plūsmas un pēc tam samaisot to ar atbilstoša apjoma atšķaidīšanas gaisu pirms daļiņu parauga ņemšanas filtra sasniegšanas;
(16) “novirze” ir atšķirība starp nulli vai kalibrēšanas signālu un attiecīgo vērtību, ko norāda mērījumu instruments tūlīt pēc tam, kad tas izmantots emisiju testā;
(17) “iestatīt” nozīmē noregulēt instrumentu tā, lai tā reakcija pareizi atbilstu kalibrēšanas standartam, kas sastāda no 75 % līdz 100 % instrumentu diapazona vai paredzētā lietojuma diapazona maksimālās vērtība;
(18) “kontroles gāze” ir attīrīts gāzu maisījums, ko izmanto gāzes analizatoru iestatīšanai;
(19) “HEPA filtrs” ir augstas efektivitātes daļiņu gaisa filtrs, kas ir iestatīts, lai sasniegtu minimālo sākotnējo daļiņu atdalīšanas efektivitāti 99,97 % apmērā, izmantojot ASTM F 1471-93;
(20) “kalibrēšana” ir mērīšanas sistēmas reakcijas iestatīšanas process uz ieejas signālu, lai tās izejas signāls atbilstu atskaites signālu diapazonam;
(21) “īpatnējās emisijas” ir emisiju masa, kas izteikta g/kWh;
(22) “lietotāja pieprasījums” ir motora lietotāja ievade, lai kontrolētu motora darbību;
(23) “apgriezienu skaits pie maksimālā griezes momenta” ir motora apgriezienu skaits, motoram radot maksimālo griezes momentu, kā paredzējis ražotājs;
(24) “motora regulētais ātrums” ir motora darba ātrums, kad to kontrolē uzstādītais regulators;
(25) “atklātas kartera emisijas” ir jebkura plūsma no motora kartera, kas nonāk tieši vidē;
(26) “zonde” ir pirmā pārvades caurules sadaļa, kas novada paraugu uz nākamo komponentu paraugu ņemšanas sistēmā;
(27) “testa intervāls” ir laiks, kurā nosaka īpatnējo emisiju;
(28) “nulles gāze” ir gāze, kas kā atbildes reakciju tās ieejai analizatorā uzrāda nulles vērtību;
(29) “iestatīt uz nulli” nozīmē instrumenta noregulēšanu tā, lai tā atbildes reakcija, piemēram, uz attīrītu slāpekli vai attīrītu gaisu atbilstu kalibrēšanas standarta nulles vērtībai;
(30) “autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas mainīgu apgriezienu stacionārās fāzes testa cikls” (turpmāk tekstā “mainīgu apgriezienu NRSC”) nozīmē autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas stacionārās fāzes testa ciklu, kas nav pastāvīgu apgriezienu NRSC;
(31) “autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas pastāvīgu apgriezienu stacionārās fāzes testa cikls” (turpmāk tekstā “pastāvīgu apgriezienu NRSC”) nozīmē jebkuru no turpmāk minētajiem Regulai (ES) 2016/1628 pievienotajā IV pielikumā noteiktajiem autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas stacionārās fāzes testa cikliem: D2, E2, G1, G2 vai G3;
(32) “atjaunināšana–reģistrēšana” attiecas uz biežumu, kādā analizators sniedz jaunas aktuālās vērtības;
(33) “kalibrēšanas gāze” ir attīrīts gāzu maisījums, ko izmanto gāzes analizatoru kalibrēšanai;
(34) “stehiometrisks” attiecas uz tādu konkrētu gaisa un degvielas attiecību, ka, ja degviela pilnīgi oksidētos, nerastos degvielas vai skābekļa pārpalikums;
(35) “uzglabāšanas vide” ir daļiņu filtrs, paraugu maiss vai jebkurš cits glabāšanas līdzeklis, ko izmanto paraugu ņemšanai pa partijām;
(36) “pilnas plūsmas atšķaidīšana” ir metode, ko izmantojot, kopējā izplūdes gāzu plūsma tiek samaisīta ar atšķaidīšanas gaisu, pirms analīzei tiek atdalīta atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmas daļa;
(37) “pielaide” ir intervāls, kurā atrodas 95 % konkrēta daudzuma reģistrēto vērtību kopuma, bet 5 % atlikušo reģistrēto vērtību atšķiras no pielaides intervāla;
(38) “apkopes režīms” ir divu degvielu motora īpašs režīms, kas tiek aktivizēts, lai veiktu remontu vai lai autoceļiem neparedzētu mobilo tehniku pārvestu uz drošu vietu, ja nav iespējama divu degvielu režīma darbība;
2. pants
Prasības attiecībā uz citām noteiktajām degvielām, degvielu maisījumiem vai degvielu emulsijām
Etalondegvielām un citām noteiktajām degvielām, degvielu maisījumiem vai degvielu emulsijām, ko ražotājs ir iekļāvis ES tipa apstiprinājuma pieteikumā, kā minēts Regulas (ES) 2016/1628 25. panta 2. punktā, ir jāatbilst tehniskajiiem raksturlielumiem un jābūt aprakstītām šīs regulas I pielikumā noteiktajā informācijas mapē.
3. pants
Ražošanas atbilstības pasākumi
Lai nodrošinātu, ka ražošanā esošie motori atbilst apstiprinātajam tipam saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1628 26. panta 1. punktu, apstiprinātājas iestādes īsteno un ievēro šīs regulas II pielikumā noteiktos pasākumus un procedūras.
4. pants
Emisiju laboratorijas testu rezultātu pielāgošanas metodika, lai ietvertu nolietošanās koeficientus
Emisiju laboratorijas testu rezultātus pielāgo, lai ietvertu nolietošanās koeficientus, tostarp koeficientus, kas saistīti ar daļiņu skaita (PN) mērījumiem un ar gāzi darbināmiem motoriem, kā minēts Regulas (ES) 2016/1628 25. panta 3. punkta d) apakšpunktā, 25. panta 4. punkta d) apakšpunktā un 25. panta 4. punkta e) apakšpunktā, saskaņā ar šīs regulas III pielikumā noteikto metodiku.
5. pants
Prasības attiecībā uz emisiju kontroles stratēģijām, NOx kontroles pasākumiem un daļiņu kontroles pasākumiem
Mērījumus un testus attiecībā uz emisijas kontroles stratēģu, kas minēta Regulas (ES) 2016/1628 25. panta 3. punkta f), i) apakšpunktā, un NOx kontroles pasākumiem, kas minēti šīs regulas 25. panta 3. punkta f), ii) apakšpunktā, un daļiņveida piesārņotāju emisijas kontroles pasākumiem, kā arī dokumentāciju, kas nepieciešama tā pierādīšanai, veic saskaņā ar šīs regulas IV pielikumā noteiktajām tehniskajām prasībām.
6. pants
Mērījumi un testi attiecībā uz apgabalu, kas saistīts ar autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas stacionārā fāzes testa ciklu
Mērījumus un testus attiecībā uz Regulas (ES) 2016/1628 25. panta 3. punkta f), iii) apakšpunktā minēto apgabalu jāveic saskaņā ar šīs regulas V pielikumā noteiktajām detalizēti izstrādātajām prasībām.
7. pants
Testu veikšanas apstākļi un metodes
Testu veikšanas nosacījumiem, kas minēti Regulas (ES) 2016/1628 25. panta 3. punkta a), b) apakšpunktā, un motora slodzes un apgriezienu iestatījumu noteikšanas metodēm, kas minētas šīs regulas 24. pantā, kartera gāzu uzskaites metodēm, kas minētas šīs regulas 25. panta 3. punkta e) apakšpunkta i) punktā, kā arī pastāvīgas un periodiskas reģenerācijas izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmas noteikšanas un aprēķināšanas metodēm, kas minētas 25. panta 3. punkta e) apakšpunkta ii) punktā, jāatbilst šīs regulas VI pielikuma 5. un 6. iedaļā noteiktajām prasībām
8. pants
Procedūras testu veikšanai
Regulas (ES) 2016/1628 25. panta 3. punkta a) un f) apakšpunkta iv) punktā minētie testi ir jāveic saskaņā ar šīs regulas VI pielikuma 7. iedaļā un VIII pielikumā noteiktajām procedūrām.
9. pants
Procedūras emisiju mērījumiem un paraugu ņemšanai
Regulas (ES) 2016/1628 25. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētie emisiju mērījumi un paraugu ņemšana ir jāveic saskaņā ar šīs regulas VI pielikuma 8. iedaļā un minētā pielikuma 1. papildinājumā noteiktajām procedūrām.
10. pants
Testu veikšanas un emisiju mērījumu un paraugu ņemšanas aparatūra
Testu veikšanas aparatūrai, kā minēts Regulas (ES) 2016/1628 25. panta 3. punkta a) apakšpunktā, un emisiju mērīšanas un paraugu ņemšanas aparatūrai, kā minēts šīs regulas 25. panta 3. punkta b) apakšpunktā, jāatbilst šīs regulas VI pielikuma 9. iedaļā noteiktajām tehniskajām prasībām un parametriem.
11. pants
Datu novērtēšanas un aprēķinu metode
Regulas (ES) 2016/1628 25. panta 3. punkta c) apakšpunktā minētie dati ir jāizvērtē un jāaprēķina saskaņā ar šīs regulas VII pielikumā noteikto metodi.
12. pants
Etalondegvielu tehniskie parametri
Regulas (ES) 2016/1628 25. panta 2. punktā minētajām etalondegvielām ir jāatbilst šīs regulas IX pielikumā noteiktajiem tehniskajiem parametriem.
13. pants
Detalizētas tehniskās specifikācijas un nosacījumi motora piegādāšanai atsevišķi no tā izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmas
Ja ražotājs piegādā oriģinālā aprīkojuma ražotājam (OEM) motoru atsevišķi no tā izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmas, tad, kā paredzēts Regulas (ES) 2016/1628 34. panta 3. punktā, šai piegādei ir jāatbilst šīs regulas X pielikumā paredzētajām detalizētajām tehniskajām specifikācijām un nosacījumiem.
14. pants
Detalizētas tehniskās specifikācijas un nosacījumi pagaidu laišanai tirgū nolūkā veikt laukizmēģinājumus
Motoriem, kas nav saņēmuši ES tipa apstiprinājumu saskaņā ar Regulu (ES) 2016/1628, var saskaņā ar šīs regulas 34. panta 4. punktu, atļauj pagaidu laišanu tirgū ar nolūku veikt laukizmēģinājumus, ja tie atbilst šīs regulas XI pielikumā paredzētajām detalizētajām tehniskajām specifikācijām un nosacījumiem.
15. pants
Detalizētas tehniskās specifikācijas un nosacījumi īpašiem nolūkiem paredzētiem motoriem
ES tipa apstiprinājumus īpašiem nolūkiem paredzētiem motoriem un atļaujas šo motoru laišanai tirgū piešķir saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1628 34. panta 5. un 6. punktu, ja ir izpildīti šīs regulas XII pielikumā noteiktās detalizētās tehniskās specifikācijas un nosacījumi.
16. pants
Līdzvērtīgu motora tipa apstiprinājumu akceptēšana
ANO EEK noteikumi vai grozījumi, kas minēti Regulas (ES) 2016/1628 42. panta 4. punkta a) apakšpunktā, un Savienības aktos, kas minēti šīs regulas 42. panta 4. punkta b) apakšpunktā, ir izklāstīti šīs regulas XIII pielikumā.
17. pants
OEM paredzētā būtiskā informācija un instrukcijas
OEM paredzētā informācija un instrukcijas, kā minēts Regulas (ES) 2016/1628 43. panta 2., 3. un 4. punktā, ir noteiktas šīs regulas XIV pielikumā.
18. pants
Tiešajiem lietotājiem paredzētā būtiskā informācija un instrukcijas
Tiešajiem lietotājiem paredzētā informācija un instrukcijas, kā minēts Regulas (ES) 2016/1628 43. panta 3. un 4. punktā, ir noteiktas šīs regulas XV pielikumā.
19. pants
Tehnisko dienestu izpildes standarti un novērtēšana
1. Tehniskajiem dienestiem ir jāievēro XVI pielikumā noteiktie izpildes standarti.
2. Apstiprinātājām iestādēm ir jānovērtē tehniskie dienesti saskaņā ar šīs regulas XVI pielikumā noteikto procedūru.
20. pants
Testa ciklu stacionārajā fāzē un pārejas fāzē parametri
Regulas (ES) 2016/1628 24. pantā minētajiem stacionārās fāzes un pārejas fāzes cikliem ir jāatbilst šīs regulas XVII pielikumā noteiktajiem parametriem.
21. pants
Stāšanās spēkā un piemērošana
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
PIELIKUMI
Pielikuma Nr. |
Pielikuma virsraksts |
Lapa |
I |
Prasības attiecībā uz citām noteiktajām degvielām, degvielu maisījumiem vai degvielu emulsijām |
|
II |
Ražojumu atbilstības pasākumi |
|
III |
Emisiju laboratorijas testu rezultātu pielāgošanas metodika, lai ietvertu nolietošanās koeficientus |
|
IV |
Prasības attiecībā uz emisiju kontroles stratēģijām, NOx kontroles pasākumiem un daļiņu kontroles pasākumiem |
|
V |
Ar autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas stacionārās fāzes testa ciklu saistīto mērījumu un testu apgabals |
|
VI |
Testu veikšanas un emisiju mērījumu un paraugu ņemšanas apstākļi, metodes, procedūras un aparatūra |
|
VII |
Datu novērtēšanas un aprēķinu metode |
|
VIII |
Divu degvielu motoru veiktspējas raksturlielumi un testa procedūra |
|
IX |
Etalondegvielu tehniskais raksturojums |
|
X |
Detalizētas tehniskās specifikācijas un nosacījumi motora piegādāšanai atsevišķi no tā izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmas |
|
XI |
Detalizētas tehniskās specifikācijas un nosacījumi pagaidu laišanai tirgū nolūkā veikt laukizmēģinājumus |
|
XII |
Detalizētas tehniskās specifikācijas un nosacījumi īpašiem nolūkiem paredzētiem motoriem |
|
XIII |
Līdzvērtīgu motora tipa apstiprinājumu akceptēšana |
|
XIV |
OEM paredzētā būtiskā informācija un instrukcijas |
|
XV |
Tiešajiem lietotājiem paredzētā būtiskā informācija un instrukcijas |
|
XVI |
Tehnisko dienestu izpildes standarti un novērtēšana |
|
XVII |
Testa ciklu stacionārajā fāzē un pārejas fāzē parametri |
|
I PIELIKUMS
Prasības attiecībā uz citām noteiktajām degvielām, degvielu maisījumiem vai degvielu emulsijām
1. Prasības ar šķidrajām degvielām darbināmiem motoriem
1.1. |
Piesakoties ES tipa apstiprinājumam, ražotāji attiecībā uz dzinēja degvielas diapazonu var izvēlēties kādu no šīm iespējām: a) standarta degvielu diapazona motors saskaņā ar 1.2. punktā izklāstītajām prasībām; vai b) konkrētu degvielu motors saskaņā ar 1.3. punktā izklāstītajām prasībām. |
1.2. |
Prasības standarta degvielu diapazona (benzīns, dīzeļdegviela) motoram Standarta degvielu diapazona motoram jāatbilst 1.2.1.–1.2.4. punktā noteiktajām prasībām.
|
1.3. |
Prasības ar konkrētām degvielām (ED95 vai E85) darbināmam motoram Ar konkrētu degvielu (ED95 vai E85) darbināmam motoram jāatbilst 1.3.1. un 1.3.2. punktā noteiktajām prasībām.
|
2. Prasības ar dabasgāzi/biometānu (NG) vai sašķidrināto naftas gāzi (LPG) darbināmiem motoriem, to skaitā divu degvielu motoriem
2.1. |
Piesakoties ES tipa apstiprinājumam, ražotāji attiecībā uz dzinēja degvielas diapazonu var izvēlēties kādu no šīm iespējām: a) universāla degvielu diapazona motors saskaņā ar 2.3. punktā izklāstītajām prasībām; b) ierobežota degvielu diapazona motors saskaņā ar 2.4. punktā izklāstītajām prasībām; c) konkrētas degvielas motors saskaņā ar 2.5. punktā izklāstītajām prasībām. |
2.2. |
Tabulas, kurās sniegts kopsavilkums par ES tipa apstiprinājuma prasībām ar dabasgāzi/biometānu darbināmiem motoriem, ar sašķidrinātu naftas gāzi darbināmiem motoriem un divu degvielu motoriem, ir ietvertas 1. papildinājumā. |
2.3. |
Prasības universālas degvielas diapazona motoram
|
2.4. |
Prasības ierobežota degvielas diapazona motoram Ierobežota diapazona degvielas motoram jāatbilst 2.4.1.–2.4.3. punktā noteiktajām prasībām. 2.4.1. Motoriem, ko darbina ar CNG un kas paredzēti darbībai ar H grupas gāzēm vai L grupas gāzēm
2.4.2. Motoriem, ko darbina ar dabasgāzi vai LPG un kas paredzēti darbināšanai ar viena konkrēta sastāva degvielu
|
2.5. |
Prasības konkrētas degvielas motoram, ko darbina ar sašķidrinātu dabasgāzi/sašķidrinātu biometānu (LNG) Konkrētas degvielas motoram, ko darbina ar sašķidrinātu dabasgāzi/sašķidrinātu biometānu, jāatbilst 2.5.1.–2.5.2. punktā noteiktajām prasībām. 2.5.1. Konkrētas degvielas motoram, ko darbina ar sašķidrinātu dabasgāzi/sašķidrinātu biometānu (LNG)
2.5.2. Konkrētas degvielas motora, ko darbina ar sašķidrinātu dabasgāzi (LNG)
|
2.6. |
Vienas saimes motora ES tipa apstiprinājums
|
2.7. |
Papildu prasības divu degvielu motoriem Lai saņemtu ES tipa apstiprinājumu divu degvielu motoram vai motoru saimei, ražotājam: a) jāveic testi saskaņā ar 1. papildinājuma 1.3. tabulu; b) papildus 2. iedaļā noteiktajām prasībām jāpierāda, ka divu degvielu motoriem tiek veikti testi un ka tie atbilst VIII pielikumā noteiktajām prasībām. |
1. papildinājums
Apstiprinājuma procesa kopsavilkums motoriem, ko darbina ar dabasgāzi un sašķidrināto naftas gāzi, tostarp divu degvielu motoriem
Turpmāk 1.1.–1.3. tabulā sniegts apstiprinājuma procesa kopsavilkums motoriem, ko darbina ar dabasgāzi un sašķidrināto naftas gāzi, un norādīts minimālais testu skaits, kas vajadzīgs divu degvielu motoru apstiprināšanai.
1.1. tabula
Ar dabasgāzi darbināmu motoru ES tipa apstiprināšana
|
2.3. punkts: Prasības universāla degvielas diapazona motoram |
Testa ciklu skaits |
“r” aprēķināšana |
2.4. punkts: Prasības ierobežota degvielas diapazona motoram |
Testa ciklu skaits |
“r” aprēķināšana |
Skatīt 2.3.1. punktu Ar dabasgāzi darbināms motors, ko var pielāgot ikviena sastāva degvielai |
GR (1) un G25 (2) Pēc ražotāja pieprasījuma motoru var testēt papildus ar tirgus degvielu (3), ja Sl = 0,89 – 1,19 |
2 (maksimums 3) |
un, ja testē ar papilddegvielu,
un
|
|
|
|
Skatīt 2.3.2. punktu Ar dabasgāzi darbināms motors, kas pats pielāgojas ar slēdža palīdzību |
GR (1) un G23 (3) H grupas gāzei un G25 (2) un G23 (3) L grupas gāzei Pēc ražotāja pieprasījuma motoru var testēt ar tirgus degvielu (3) G23 vietā, ja Sl = 0,89 – 1,19 |
2 H grupas gāzei un 2 L grupas gāzei attiecīgajā slēdža stāvoklī |
un
|
|
|
|
Skat. 2.4.1. punktu. Ar dabasgāzi darbināms motors, ko paredzēts darbināt ar H grupas vai L grupas gāzi |
|
|
|
GR (1) un G23 (3) H grupas gāzei vai G25 (2) un G23 (3) L grupas gāzei Pēc ražotāja pieprasījuma motoru var testēt ar tirgus degvielu (3) G23 vietā, ja Sl = 0,89 – 1,19 |
2 H grupas gāzei vai 2 L grupas gāzei 2 |
H grupas gāzei vai
L grupas gāzei |
Skat. 2.4.2. punktu. Ar dabasgāzi darbināms motors, ko paredz darbināt ar viena specifiska sastāva degvielu |
|
|
|
GR (1) un G25 (2), starp testiem pieļaujama regulēšana. Pēc ražotāja pieprasījuma motoru var testēt ar GR (1) un G23 (3) H grupas gāzei vai G25 (2) un G23 (3) L grupas gāzei |
2 2 H grupas gāzei vai 2 L grupas gāzei |
|
1.2. tabula
Ar sašķidrinātu naftas gāzi darbināmu motoru apstiprināšana
|
2.3. punkts: Prasības universāla degvielas diapazona motoram |
Testa ciklu skaits |
“r” aprēķināšana |
2.4. punkts: Prasības ierobežota degvielas diapazona motoram |
Testa ciklu skaits |
“r” aprēķināšana |
Skat. 2.3.4. punktu. Ar sašķidrinātu naftas gāzi darbināms motors, ko var pielāgot ikviena sastāva degvielai |
A un B degviela |
2 |
|
|
|
|
Skat. 2.4.2. punktu. Ar sašķidrinātu naftas gāzi darbināms motors, ko paredz darbināt ar viena specifiska sastāva degvielu |
|
|
|
A un B degviela,starp testiem pieļaujama regulēšana |
2 |
|
1.3. tabula
Minimālais nepieciešamais testu skaits divu degvielu motoru ES tipa apstiprinājumam
Divu degvielu tips |
Šķidrās degvielas režīms |
Divu degvielu režīms |
|||
Saspiesta dabasgāze |
Sašķidrināta dabasgāze |
Sašķidrināta dabasgāze20 |
Sašķidrināta naftas gāze |
||
1A |
|
Universāla vai ierobežota (2 testi) |
Universāla (2 testi) |
Konkrēta degviela (1 tests) |
Universāla vai ierobežota (2 testi) |
1B |
Universāla (1 tests) |
Universāla vai ierobežota (2 testi) |
Universāla (2 testi) |
Konkrēta degviela (1 tests) |
Universāla vai ierobežota (2 testi) |
2A |
|
Universāla vai ierobežota (2 testi) |
Universāla (2 testi) |
Konkrēta degviela (1 tests) |
Universāla vai ierobežota (2 testi) |
2B |
Universāla (1 tests) |
Universāla vai ierobežota (2 testi) |
Universāla (2 testi) |
Konkrēta degviela (1 tests) |
Universāla vai ierobežota (2 testi) |
3B |
Universāla (1 tests) |
Universāla vai ierobežota (2 testi) |
Universāla (2 testi) |
Konkrēta degviela (1 tests) |
Universāla vai ierobežota (2 testi) |
II PIELIKUMS
Ražojumu atbilstības pasākumi
1. Definīcijas
Šajā pielikumā piemēro šādas definīcijas:
1.1. “kvalitātes vadības sistēma” ir savstarpēji saistītu vai mijiedarbojošos elementu kopums, ko organizācijas izmanto, lai virzītu un kontrolētu kvalitātes politikas īstenošanu un kvalitātes mērķu sasniegšanu;
1.2. “revīzija” ir pierādījumu vākšanas process, ko izmanto, lai izvērtētu, cik labi tiek piemēroti revīzijas kritēriji; revīzijai jābūt objektīvai, taisnīgai un neatkarīgai, un revīzijas procesam jābūt sistemātiskam un dokumentētam;
1.3. “korektīvi pasākumi” ir problēmu risināšanas process un turpmākie pasākumi, ko veic, lai novērstu neatbilstības vai nevēlamas situācijas cēloņus, un kas paredzēti, lai nepieļautu to atkārtošanos.
2. Mērķis
2.1. |
Ražošanas atbilstības procedūras mērķis ir nodrošināt, lai ikviens motors atbilstu apstiprinātā motora tipa vai motoru saimes specifikācijai, kā arī veiktspējas un marķējuma prasībām. |
2.2. |
Procedūrās ir nešķirami iekļauts 3. iedaļā noteiktais kvalitātes vadības sistēmu novērtējums, turpmāk “pirmais novērtējums”, un 4. iedaļā noteiktā verificēšana un ar ražošanu saistītie kontroles pasākumi, turpmāk “ražojumu atbilstības pasākumi”. |
3. Pirmais novērtējums
3.1. |
Pirms ES tipa apstiprinājuma piešķiršanas apstiprinātāja iestāde pārbauda, vai ražotājs ir realizējis pietiekamus pasākumus un procedūras, lai efektīvi kontrolētu to, vai izgatavotie motori atbilst apstiprinātajam tipam vai motoru saimei. |
3.2. |
Pirmajam novērtējumam piemēro kvalitātes un/vai vides pārvaldības sistēmu auditēšanas vadlīnijas, kas noteiktas standartā EN ISO 19011:2011. |
3.3. |
Apstiprinātāja iestāde atzīst par pieņemamiem pirmo novērtējumu un 4. iedaļā izklāstītos ražojumu atbilstības pasākumus, atbilstīgi situācijai ņemot vērā vienu no 3.3.1.–3.3.3. punktā izklāstītajiem pasākumiem vai vajadzības gadījumā šo pasākumu pilnīgu vai daļēju kombināciju.
|
4. Ražojumu atbilstības pasākumi
4.1. |
Ikviens motors, kas ieguvis ES tipa apstiprinājumu saskaņā ar Regulu (ES) 2016/1628, šo deleģēto regulu, Deleģēto regulu (ES) 2017/655 un Īstenošanas regulu (ES) 2017/656, tiek izgatavots atbilstīgi apstiprinātajam motora tipam saskaņā ar šā pielikuma, Regulas (ES) 2016/1628, kā arī iepriekš minētās deleģētās un īstenošanas regulas prasībām. |
4.2. |
Pirms tipa apstiprinājuma piešķiršanas saskaņā ar Regulu (ES) 2016/1628 un deleģētajiem un īstenošanas aktiem, kuri pieņemti saskaņā ar minēto regulu, dalībvalsts apstiprinātāja iestāde pārliecinās, ka ir izstrādāti pienācīgi pasākumi un dokumentēti pārbaužu plāni, kas jāsaskaņo ar ražotāju saistībā ar katru apstiprinājumu, lai noteiktos intervālos varētu veikt tos testus vai ar tiem saistītās pārbaudes, kuri vajadzīgi, lai pārliecinātos par pastāvīgu atbilstību apstiprinātajam tipam, tostarp attiecīgā gadījumā testus, kas noteikti Regulā (ES) 2016/1628 un deleģētajos un īstenošanas aktos, kuri pieņemti saskaņā ar minēto regulu. |
4.3. |
ES tipa apstiprinājuma turētājam ir: 4.3.1. jānodrošina, ka ir paredzētas un tiek piemērotas procedūras, lai efektīvi pārbaudītu motoru atbilstību apstiprinātajam motora tipam vai motoru saimei; 4.3.2. jānodrošina piekļuve testēšanas aprīkojumam vai citam piemērotam aprīkojumam, kas nepieciešams atbilstības pārbaudei katram apstiprinātajam motora tipam vai motoru saimei; 4.3.3. jānodrošina, ka testu vai pārbaužu rezultātus reģistrē un ka pievienotie dokumenti ir pieejami laikposmā, kas nepārsniedz 10 gadus un ko nosaka, vienojoties ar apstiprinātāju iestādi; 4.3.4. motoru kategorijām NRSh un NRS, izņemot NRS-v-2b un NRS-v-3 – jānodrošina, ka katram motoru tipam tiek veiktas vismaz tās pārbaudes un testi, kas noteikti Regulā (ES) 2016/1628 un deleģētajos un īstenošanas aktos, kuri pieņemti saskaņā ar minēto regulu; attiecībā uz citām kategorijām ražotājs un apstiprinātāja iestāde var vienoties par testiem sastāvdaļu vai sastāvdaļu montāžas līmenī, piemērojot attiecīgu kritēriju; 4.3.5. jāanalizē katra veida testu vai pārbaužu rezultāti, lai pārbaudītu un ar rūpnieciskajai ražošanai atbilstīgām pielaidēm nodrošinātu stabilitāti attiecībā uz ražojumu parametriem; 4.3.6. jānodrošina, ka jebkurš paraugu vai testa objektu kopums, kas liecina par neatbilstību attiecīgā veida testā, ir pamats turpmākai paraugu ņemšanai un testam vai pārbaudei. |
4.4. |
Ja apstiprinātāja iestāde uzskata, ka 4.3.6. punktā minētie papildu revīzijas vai pārbaudes rezultāti ir neapmierinoši, ražotājam, piemērojot korektīvus pasākumus, ir pēc iespējas ātrāk jāatjauno ražojumu atbilstība, lai tā būtu pieņemama apstiprinātājai iestādei. |
5. Pastāvīgas pārbaudes
5.1. |
Iestāde, kas piešķīrusi ES tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā var pārbaudīt katrā ražotnē piemērojamās ražošanas atbilstības kontroles metodes, veicot periodisku revīziju. Šajā nolūkā ražotājs ļauj piekļūt ražošanas, pārbaudes, testēšanas, uzglabāšanas un izplatīšanas telpām un sniedz visu vajadzīgo informāciju, kas attiecas uz kvalitātes vadības sistēmas dokumentāciju un ierakstiem.
|
5.2. |
Testu un pārbaužu dati un ražošanas uzskaite, jo īpaši to testu vai pārbaužu dati, kas dokumentētas saskaņā ar 4.2. punktu, katrā pārskatīšanas reizē ir pieejami inspektoram. |
5.3. |
Inspektors drīkst atlasīt paraugus izlases kārtā testēšanai ražotāja laboratorijā vai tehniskajā dienestā, un tādā gadījumā tiek veikti tikai fiziskie testi. Paraugu minimālo skaitu var noteikt atkarībā no ražotāja pašpārbaudes rezultātiem. |
5.4. |
Ja kontroles līmenis šķiet neapmierinošs vai ja konstatēta nepieciešamība pārbaudīt to testu derīgumu, kuri veikti, piemērojot 5.2. punktu, vai pēc citas apstiprinātājas iestādes vai jebkuras citas tirgus uzraudzības iestādes pamatota pieprasījuma, inspektors atlasa paraugus, kas testējami ražotāja laboratorijā vai nosūtāmi tehniskajam dienestam fizisko testu veikšanai saskaņā ar prasībām, kuras noteiktas 6. iedaļā, Regulā (ES) 2016/1628 un deleģētajos un īstenošanas aktos, kas pieņemti saskaņā ar minēto regulu. |
5.5. |
Ja apstiprinātāja iestāde pārbaudes vai pārraudzības pārbaudes laikā, jeb citas dalībvalsts apstiprinātāja iestāde konstatē neapmierinošus rezultātus saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1628 39. panta 3. punktu, tad tipa apstiprinātāja iestāde nodrošina, lai iespējami ātri tiktu veikti visi vajadzīgie pasākumi ražojumu atbilstības atjaunošanai. |
6. Ražojumu atbilstības testu prasības gadījumos, kad 5.4. punktā minētās ražojumu atbilstības kontroles līmenis ir neapmierinošs
6.1. |
Gadījumā, ja 5.4. vai 5.5. punktā minētais ražojumu atbilstības kontroles līmenis ir neapmierinošs, ražojumu atbilstību pārbauda ar emisiju testiem, pamatojoties uz aprakstu ES tipa apstiprinājuma sertifikātos, kā izklāstīts Īstenošanas regulas (ES) 2017/656 IV pielikumā. |
6.2. |
Izņemot gadījumus, kas paredzēti 6.3. punktā, piemēro turpmāk aprakstīto procedūru.
|
6.3. |
Atkāpjoties no 6.2.1 punkta prasībām, motoru tipiem, kuru pārdošanas apjoms ES nepārsniedz 100 vienības gadā, piemēro šādu procedūru: 6.3.1. Lai veiktu pārbaudi, no apskatāmā motora tipa sērijveida produkcijas partijas izlases veidā atlasa vienu motoru, un, ja nepieciešams, vienu pēcapstrādes sistēmu. 6.3.2. Ja motors atbilst 6.2.4. punktā noteiktajām prasībām, pieņem pozitīvu lēmumu un papildu testi nav nepieciešami. 6.3.3. Ja tests neatbilst 6.2.4. punktā noteiktajām prasībām, piemēro 6.2.6.–6.2.9. punktā noteikto procedūru. |
6.4. |
Visus testus var veikt ar piemērojamām tirgus degvielām. Tomēr pēc ražotāja pieprasījuma izmanto IX pielikumā aprakstītās etalondegvielas. Tas, kā aprakstīts I pielikuma 1. papildinājumā, netieši nozīmē, ka katram gāzes motoram veic testus ar vismaz divām etalondegvielām, izņemot tādus gāzveida degvielas motorus, kam ir konkrētas degvielas ES tipa apstiprinājums, kad ir vajadzīga tikai viena etalondegviela. Ja izmanto vairāk nekā vienu gāzveida etalondegvielu, rezultātam ar katru degvielu ir jāpierāda, ka motors atbilst robežvērtībām. |
6.5. |
Gāzveida degvielas motoru neatbilstība Gadījumā, ja rodas domstarpības par gāzveida degvielas motoru, tostarp divu degvielu motoru atbilstību, izmantojot tirgus degvielu, tad testus jāveic ar to etalondegvielu, ar ko tika testēts cilmes motors, un pēc ražotāja pieprasījuma ar iespējamo trešo papildu degvielu, kā minēts I pielikuma 2.3.1.1.1., 2.3.2.1. un 2.4.1.2. punktā un ar kuru var būt testēts cilmes motors. Attiecīgā gadījumā rezultātu pārrēķina, piemērojot attiecīgos koeficientus “r”, “r a” vai “r b”, kā aprakstīts I pielikuma 2.3.3., 2.3.4.1. un 2.4.1.3. punktā I. Ja r, r a vai r b ir mazāks par 1, korekciju neveic. Mērījumu rezultātiem un attiecīgajā gadījumā aprēķinu rezultātiem ir jāpierāda, ka motors atbilst robežvērtībām ar visām attiecīgajām degvielām (piemēram, dabasgāzes/biometāna motoru gadījumā ar 1., 2. un – attiecīgā gadījumā – ar trešo degvielu un LPG motoru gadījumā ar A un B degvielu). 2.1. attēls Ražojumu atbilstības testēšanas shēma ![]() |
1. papildinājums
Ražojuma atbilstības testa procedūra
1. Šajā papildinājumā ir aprakstīta procedūra, kas jāizmanto, lai verificētu ražojuma atbilstību attiecībā uz piesārņotāju emisiju.
2. Ņemot minimālo paraugu apjomu trim motoriem, paraugu ņemšanas procedūra ir noteikta tāda, ka testu izgājušajā partijā ar 30 % iespējamību ir 0,90 defektīvu motoru (ražotāja risks = 10 %), bet pieņemtajā partijā ar 65 % iespējamību ir 0,10 defektīvu motoru (patērētāja risks = 10 %).
3. Katram emisijas piesārņotājam izmanto šādu procedūru (skatīt 2.1. attēlu):
pieņem, ka |
: |
n = pašreizējais paraugu skaits. |
4. Paraugam aprēķina testa statistisko rezultātu, izsakot neatbilstīgo testu skaitu n-testā.
5. Tad:
a) ja testa statistiskais rezultāts ir mazāks vai vienāds ar pozitīvu slēdzienu attiecībā uz paraugu apjomu, kā parādīts 2.1. tabulā, tad par piesārņotāju pieņem pozitīvu lēmumu;
b) ja testa statistiskais rezultāts ir lielāks vai vienāds ar negatīvu slēdzienu attiecībā uz paraugu apjomu, kā parādīts 2.1. tabulā, tad par piesārņotāju pieņem negatīvu lēmumu;
c) pretējā gadījumā saskaņā ar 6.2. punktu testē papildu motoru, un paraugam piemēro aprēķina procedūru, palielinot par vienu vienību.
Pozitīvu un negatīvu lēmumu skaits 2.1. tabulā ir aprēķināts, izmantojot starptautisko standartu ISO 8422/1991.
2.1. tabula
Ražojuma atbilstības testa statistika
Minimālais paraugu skaits: 3 |
Minimālais parauga apmērs pozitīva lēmuma pieņemšanai: 4 |
Testēto motoru kumulatīvais skaits (paraugu skaits) |
Pozitīvo lēmumu skaits |
Negatīvo lēmumu skaits |
3 |
— |
3 |
4 |
0 |
4 |
5 |
0 |
4 |
6 |
1 |
5 |
7 |
1 |
5 |
8 |
2 |
6 |
9 |
2 |
6 |
10 |
3 |
7 |
11 |
3 |
7 |
12 |
4 |
8 |
13 |
4 |
8 |
14 |
5 |
9 |
15 |
5 |
9 |
16 |
6 |
10 |
17 |
6 |
10 |
18 |
7 |
11 |
19 |
8 |
9 |
III PIELIKUMS
Emisiju laboratorijas testu rezultātu pielāgošanas metodika, lai ietvertu nolietošanās koeficientus
1. Definīcijas
Šajā pielikumā piemēro šādas definīcijas:
1.1. “vecošanas cikls” ir autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas vai motora darbība (apgriezieni, slodze, jauda), kas jāveic ekspluatācijas stundu uzkrāšanas periodā;
1.2. “svarīgi ar emisiju saistīti komponenti” ir izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēma, elektroniskais motora vadības bloks un ar to saistītie sensori un aktuatori, kā arī izplūdes gāzu recirkulācijas (EGR) sistēma, tostarp visi ar to saistītie filtri, dzesētāji, regulētājvārsti un caurules;
1.3. “svarīga ar emisiju saistīta tehniskā apkope” ir apkope, kas jāveic svarīgiem ar emisiju saistītiem motora komponentiem;
1.4. “ar emisiju saistīta tehniskā apkope” ir tehniskā apkope, kas būtiski ietekmē emisiju vai kas varētu ietekmēt ar emisiju saistīto autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas vai motora veiktspējas pasliktināšanos normālas ekspluatācijas laikā;
1.5. “motora pēcapstrādes sistēmas saime” ir ražotāja sagrupēta motoru saime, kas atbilst motoru saimes definīcijai, bet kas ir sagrupēta sīkāk motoru saimēs, kuras izmanto līdzīgu izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmu;
1.6. “ar emisiju nesaistīta tehniskā apkope” ir tehniskā apkope, kas būtiski neietekmē emisiju un kas ilgstoši neietekmē ar emisiju saistītu autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas vai motora veiktspējas pasliktināšanos normālas ekspluatācijas laikā pēc tam, kad ir veikta tehniskā apkope;
1.7. “ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafiks” ir vecošanas cikls un ekspluatācijas stundu uzkrāšanas periods, lai noteiktu nolietošanās koeficientus motoru pēcapstrādes sistēmas saimei.
2. Vispārīga informācija
2.1. |
Šajā pielikumā noteiktas procedūras to motoru atlasei, kurus paredzēts testēt saskaņā ar ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafiku, lai noteiktu nolietošanās koeficientus motoru tipa vai motora saimes ES tipa apstiprinājumam un veiktu ražošanas atbilstības novērtējumus. Nolietošanās koeficientus piemēro emisijām, kas izmērītas saskaņā ar VI pielikumu un aprēķinātas saskaņā ar VII pielikumu atbilstīgi attiecīgi 3.2.7. vai 4.3. punktā noteiktajai procedūrai. |
2.2. |
Apstiprinātājas iestādes pārstāvjiem nav jābūt klāt ekspluatācijas stundu uzkrāšanas vai emisijas testos, ko veic, lai noteiktu nolietošanos. |
2.3. |
Šajā pielikumā arī noteikta ar emisiju saistītā un ar emisiju nesaistītā tehniskā apkope, kas būtu jāveic vai ko var veikt motoriem saskaņā ar ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafiku. Šāda tehniskā apkope atbilst ekspluatācijā esošu motoru apkopei, un par to paziņo jaunu motoru tiešajiem lietotājiem. |
3. Motoru NRE, NRG, IWP, IWA, RLL, RLR, SMB, ATS kategorija un NRS-v-2b un NRS-v-3 apakškategorija
3.1. Motoru atlase nolietošanās koeficientu noteikšanai emisijas ilgizturības periodam
3.1.1. |
Motorus atlasa no motoru saimes, kas noteikta IX pielikuma 2. iedaļā Īstenošanas regulā (ES) 2017/656 emisiju testēšanai, lai noteiktu nolietošanās koeficientus emisijas ilgizturības periodam. |
3.1.2. |
Motorus no dažādām motoru saimēm var tālāk apvienot saimēs, pamatojoties uz izmantoto izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmas veidu. Lai motorus, kuru cilindru konfigurācija ir atšķirīga, bet kuriem ir tādas pašas tehniskās specifikācijas un uzstādīšanas veids izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmās, iekļautu tajā pašā motora pēcapstrādes sistēmu saimē, ražotājs apstiprinātājai iestādei iesniedz datus, kas apliecina, ka šo motoru darbības rezultāti attiecībā uz emisijas samazināšanu ir līdzīgi. |
3.1.3. |
Motoru ražotājs izvēlas vienu motoru, kas pārstāv motoru pēcapstrādes sistēmas saimi, kā noteikts saskaņā ar 3.1.2. punktu, lai veiktu testēšanu atbilstoši 3.2.2. punktā norādītajam ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafikam, un par to paziņo apstiprinātājai iestādei pirms jebkādu testu uzsākšanas. |
3.1.4. |
Ja apstiprinātāja iestāde pieņem lēmumu, ka motoru pēcapstrādes sistēmas saimē sliktākus emisijas rādītājus var labāk raksturot cits motors, tad testa motoru kopīgi izvēlas apstiprinātāja iestāde un motora ražotājs. |
3.2. Emisijas ilgizturības perioda nolietošanās koeficientu noteikšana
3.2.1. Vispārīga informācija
Nolietošanās koeficientus, kas piemērojami motoru pēcapstrādes sistēmas saimei, izstrādā no atlasītajiem motoriem, pamatojoties uz ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafiku, kurā ietverta periodiska gāzveida un daļiņveida emisijas pārbaude katrā testa ciklā Regulas (ES) 2016/1628 IV pielikumā noteiktajai motora kategorijai. Autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas pārejas testa cikla gadījumā NRE (NRTC) kategorijas motoriem izmanto tikai siltās palaides NRTP (karstās palaides NRTC) rezultātus.
3.2.1.1. |
Pēc ražotāja pieprasījuma apstiprinātāja iestāde var atļaut izmantot nolietošanās koeficientus, kas noteikti, izmantojot alternatīvas procedūras tām, kuras norādītas 3.2.2.–3.2.5. punktā. Tādā gadījumā ražotājam ir jāsniedz apstiprinātājai iestādei pārliecinoši pierādījumi, ka izmantotās alternatīvās procedūras nav mazāk striktas par tām, kas norādītas 3.2.2.–3.2.5. punktā. |
3.2.2. Ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafiks
Ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafikus pēc ražotāja izvēles var īstenot, darbinot ar izvēlēto motoru aprīkotu autoceļiem neparedzētu mobilo tehniku saskaņā ar “ekspluatācijas stundu” uzkrāšanas grafiku vai darbinot izvēlēto motoru saskaņā ar “dinamometrisko ekspluatācijas stundu” uzkrāšanas grafiku. Ekspluatācijas stundu uzkrāšanai starp emisiju mērījumu punktiem ražotājam nav obligāti jāizmanto etalondegvielu.
3.2.2.1. Ekspluatācijas un dinamometra stundu uzkrāšana
3.2.2.1.1. |
Ražotājs nosaka ekspluatācijas ilguma uzkrāšanas veidu, kā arī vecināšanas ciklu motoriem atbilstīgi labiem inženiertehniskajiem apsvērumiem. |
3.2.2.1.2. |
Ražotājs nosaka testa punktus, kuros piemērojamos ciklos tiks mērīta gāzveida un daļiņveida emisijas. 3.2.2.1.2.1. Īstenojot ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafiku, kas ir īsāks par emisijas ilgizturība periodu saskaņā ar 3.2.2.1.7. punktu, ir jābūt vismaz trīs testa punktiem – vienam sākumā, vienam aptuveni vidū un vienam ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafika beigās. 3.2.2.1.2.2. Īstenojot ekspluatācijas stundu uzkrāšanos līdz emisijas ilgizturība perioda beigām, ir jābūt vismaz diviem testa punktiem – vienam sākumā un vienam ekspluatācijas stundu uzkrāšanās beigās. 3.2.2.1.2.3. Ražotājs var papildus veikt testēšanu vienmērīgi izvietotos starppunktos. |
3.2.2.1.3. |
Emisijas vērtības ilgizturības perioda sākuma punktā un beigu punktā, kas aprēķinātas vai nu atbilstoši 3.2.5.1. punktam, vai izmērītas tieši atbilstoši 3.2.2.1.2.2. punktam, nedrīkst pārsniegt robežvērtības, kas piemērojamas motora saimei. Tomēr atsevišķi emisijas rezultāti testa starpposma punktos var pārsniegt šīs robežvērtības. |
3.2.2.1.4. |
Motoru kategorijām vai apakškategorijām, uz kurām attiecas NRTC, vai NRS motoru kategorijām vai apakškategorijām, uz kurām attiecas autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas pārejas cikli (LSI-NRTC), ražotājs var pieprasīt apstiprinātājas iestādes piekrišanu katrā testa punktā veikt tikai vienu testa ciklu (vai nu attiecīgi karstās palaides NRTC, vai LSI-NRTC, vai, ja piemērojams, NRSC ciklu), otru testa ciklu veicot tikai ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafika sākumā un beigās. |
3.2.2.1.5. |
Tādu motoru kategoriju vai apakškategoriju gadījumā, uz kurām neattiecas autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas motora tests pārejas fāzē, kā norādīts Regulas (ES) 2016/1628 IV pielikumā, katrā testa punktā veic tikai NRSC. |
3.2.2.1.6. |
Dažādām motoru pēcapstrādes sistēmu saimēm ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafiki var atšķirties. |
3.2.2.1.7. |
Ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafiki var būt īsāki nekā emisijas ilgizturības periods, taču nedrīkst būt īsāki par vismaz vienu ceturtdaļu no attiecīgā emisijas ilgizturības perioda, kas norādīts Regulas (ES) 2016/1628 V pielikumā. |
3.2.2.1.8. |
Ir atļauts veikt paātrinātu vecināšanu, koriģējot ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafiku uz degvielas patēriņa pamata. Korekciju veic, pamatojoties uz attiecību starp normālu degvielas patēriņu ekspluatācijas laikā un degvielas patēriņu vecināšanas ciklā, taču degvielas patēriņš vecināšanas ciklā nedrīkst pārsniegt normālo degvielas patēriņu ekspluatācijas laikā vairāk nekā par 30 %. |
3.2.2.1.9. |
Ražotājs, ja apstiprinātāja iestāde piekrīt, vecināšanas paātrināšanai var izmantot alternatīvas metodes. |
3.2.2.1.10. |
Ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafiku pilnībā apraksta ES tipa apstiprinājuma pieteikumā un dara zināmu apstiprinātājai iestādei pirms jebkādu testu uzsākšanas. |
3.2.2.2. |
Ja apstiprinātāja iestāde nolemj, ka starp ražotāja izvēlētajiem punktiem jāveic papildu mērījumi, tā par to paziņo ražotājam. Ražotājs sagatavo pārskatīto ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafiku un saskaņo to ar apstiprinātāju iestādi. |
3.2.3. Motora testēšana
3.2.3.1. Motora stabilizēšana
3.2.3.1.1. |
Katrai motoru pēcapstrādes sistēmas saimei ražotājs nosaka autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas vai motora darbināšanas stundu skaitu, pēc kurām motora pēcapstrādes sistēmas darbība ir stabilizējusies. Ja to pieprasa apstiprinātāja iestāde, ražotājs dara pieejamus datus un analīzi, kas izmantota, lai noteiktu šos lielumus. Kā alternatīvu ražotājs var izvēlēties motora vai autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas darbināšanu no 60 līdz 125 stundām vai līdzvērtīgu laiku vecošanas ciklā, lai stabilizētu motora pēcapstrādes sistēmu. |
3.2.3.1.2. |
Stabilizācijas perioda beigas atbilstoši 3.2.3.1.1. punktam tiks uzskatītas par ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafika sākumu. |
3.2.3.2. Ekspluatācijas stundu uzkrāšanas testēšana
3.2.3.2.1. |
Pēc stabilizācijas motoru darbina saskaņā ar ražotāja izraudzīto ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafiku, kā aprakstīts 3.2.2. punktā. Ar periodiskiem starplaikiem ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafikā, ko nosaka ražotājs un, kur piemērojams, lemj arī tipa apstiprinātāja iestāde saskaņā ar 3.2.2.2. punktu, testējot motoru attiecībā uz gāzveida un daļiņveida emisijām karstās palaides NRTC un NRSCvai LSI-NRTC un NRSC, kas piemērojami Regulas (ES) 2016/1628 IV pielikumā noteiktajai motora kategorijai. Ražotājs var izvēlēties mērīt piesārņotāju emisiju pirms izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmas atsevišķi no piesārņotāju emisijas pēc izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmas. Saskaņā ar 3.2.2.1.4. punktu, ja ir nolemts, ka katrā testa punktā jāveic tikai viens testa cikls (karstās palaides NRTC, LSI-NRTC vai NRSC), otru testa ciklu (karstās palaides NRTC, LSI-NRTC vai NRSC) veic ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafika sākumā un beigās. Saskaņā ar 3.2.2.1.5. punktu tādu motoru kategoriju vai apakškategoriju gadījumā, uz kurām neattiecas autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas motora tests pārejas fāzē, kā norādīts Regulas (ES) 2016/1628 IV pielikumā, katrā testa punktā veic tikai NRSC. |
3.2.3.2.2. |
Ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafika īstenošanas laikā motora tehnisko apkopi veic saskaņā ar 3.4. punktu. |
3.2.3.2.3. |
Ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafika īstenošanas laikā var veikt neplānotu motora vai autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas tehnisko apkopi, ja, piemēram, ražotāja parastā diagnostikas sistēma konstatējusi problēmu un autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas vadītājam tiek norādīts uz radušos defektu. |
3.2.4. Ziņošana
3.2.4.1. |
Visu ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafika īstenošanas laikā veikto emisiju testu (karstās palaides NRTC, LSI-NRTC un NRSC) rezultātus dara pieejamus apstiprinātājai iestādei. Ja emisijas tests atzīts par spēkā neesošu, ražotājs sniedz paskaidrojumu par iemesliem, kādēļ tests atzīts par spēkā neesošu. Šādā gadījumā veic vēl vienu emisijas testu sēriju turpmāko 100 ekspluatācijas stundu uzkrāšanas laikā. |
3.2.4.2. |
Ražotājs saglabā visu informāciju par visiem motora emisijas testiem un tehnisko apkopi ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafika īstenošanas laikā. Šo informāciju iesniedz apstiprinātājai iestādei kopā ar ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafika īstenošanas laikā veikto emisijas testu rezultātiem. |
3.2.5. Nolietošanās koeficientu noteikšana
3.2.5.1. |
Īstenojot ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafiku saskaņā ar 3.2.2.1.2.1. vai 3.2.2.1.2.3. punktu, par katru piesārņotāju, kas izmērīts karstās palaides NRTC, LSI-NRTC un NRSC un katrā testa punktā ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafikā, veic “piemērotāko” regresijas analīzi, pamatojoties uz testu rezultātiem. Katra testa rezultātus attiecībā uz katru piesārņotāju izsaka ar tādu pašu zīmju skaitu aiz komata, kāds izmantots šā piesārņotāja robežvērtībai, kas attiecīgi piemērojama motoru saimei, plus vienu papildu zīmi aiz komata. Ja saskaņā ar 3.2.2.1.4. vai 3.2.2.1.5. punktu katrā testa punktā ir veikts tikai viens testa cikls (karstās palaides NRTC, LSI-NRTC vai NRSC), regresijas analīzi veic, pamatojoties tikai uz testa rezultātiem no testa cikla kārtas katrā testa punktā. Ražotājs var pieprasīt apstiprinātājas iestādes iepriekšēju apstiprinājumu pēc nelineārās regresijas. |
3.2.5.2. |
Emisijas vērtības katram piesārņotājam ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafika sākumā un emisijas ilgizturības perioda beigās, ko piemēro testējamajam motoram: a) nosaka, vai nu ekstrapolējot regresijas vienādojumu 3.2.5.1. punktā, īstenojot ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafiku saskaņā ar 3.2.2.1.2.1. vai 3.2.2.1.2.3. punktu; vai b) mēra tieši, īstenojot ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafiku saskaņā ar 3.2.2.1.2.2. punktu. Ja emisijas vērtības izmanto motoru saimēm tajā pašā motoru pēcapstrādes saimē, bet ar atšķirīgiem emisijas ilgizturības periodiem, tad emisijas vērtības emisijas ilgizturības perioda beigās pārrēķina katram emisijas ilgizturības periodam, veicot regresijas vienādojuma ekstrapolāciju vai interpolāciju, kā noteikts 3.2.5.1. punktā. |
3.2.5.3. |
Katram piesārņotājam nolietošanās koeficientu (DF) nosaka kā attiecību starp piemērotajām emisijas vērtībām emisijas ilgizturības perioda beigās un ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafika sākumā (piereizināmais nolietošanās koeficients). Ražotājs var pieprasīt apstiprinātājai iestādei iepriekšēju apstiprinājumu, lai piemērotu pieskaitāmo DF katram piesārņotājam, kam to var piemērot. Pieskaitāmo DF definē kā starpību starp emisijas vērtībām, kas aprēķinātas emisijas ilgizturības perioda beigās un ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafika sākumā. NOx emisijai 3.1. attēlā ir dots DF nolietošanās noteikšanas piemērs, izmantojot lineāro regresiju. Nav atļauts vienā piesārņotāju sērijā jaukti izmantot gan piereizināmos, gan pieskaitāmos DF. Ja piereizināmā DF aprēķinātā vērtība ir mazāka par 1,00 vai pieskaitāmā DF vērtība ir mazāka par 0,00, nolietošanās koeficients ir attiecīgi 1,0 vai 0,00. Saskaņā ar 3.2.2.1.4. punktu, ja ir nolemts, ka katrā testa punktā jāveic tikai viens testa cikls (karstās palaides NRTC, LSI-NRTC vai NRSC) un ka otru testa ciklu (karstās palaidesNRTC, LSI-NRTC vai NRSC) veic ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafika sākumā un beigās, nolietošanās koeficients, kas aprēķināts testa ciklam, kurš veikts katrā testa punktā, ir jāpiemēro arī otram testa ciklam. ![]() |
3.2.6. Noteiktie nolietošanās koeficienti
3.2.6.1. |
Kā alternatīvu ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafika izmantošanai, lai noteiktu nolietošanās koeficientus, motoru ražotāji var izmantot 3.1. tabulā noteiktos piereizināmos DF.
3.1. tabula Noteiktie nolietošanās koeficienti
Piešķirtie pieskaitāmie DF nav norādīti. Piešķirtie piereizināmi DF netiek pārveidots pieskaitāmajos DF. Attiecībā uz PN ir atļauts izmantot vai nu pieskaitāmo DF 0,0 apmērā, vai piereizināmo DF 1,0 apmērā saistībā ar iepriekšēja DF testa rezultātiem, kuros netika noteikta PN vērtība, ja ir izpildīta atbilstība abiem šādiem nosacījumiem: a) iepriekšējo DF testu veica motora tehnoloģijai, kas būtu bijusi atbilstīga ietveršanai tajā pašām motoru pēcapstrādes sistēmu saimē saskaņā ar 3.1.2. punktu kā motoru saime, kurai paredzēts piemērot DF; un b) testa rezultātus izmantoja iepriekšējā tipa apstiprinājumā, ko piešķīra pirms piemērojamā ES tipa apstiprinājuma datuma, kas norādīts Regulas (ES) 2016/1628 III pielikumā. |
3.2.6.2. |
Ja izmanto norādītos DF, ražotājs sniedz apstiprinātājai iestādei pierādījumus, ka ir pietiekams pamats uzskatīt, ka emisijas kontroles komponentiem emisijas ilgizturība ir saistīta ar šiem norādītajiem koeficientiem. Šie pierādījumi var pamatoties uz konstrukcijas analīzi vai testiem, vai arī uz abiem šiem elementiem. |
3.2.7. Nolietošanās koeficientu piemērošana
3.2.7.1. |
Motori atbilst attiecīgajām katra piesārņotāja emisijas robežvērtībām, kuras attiecīgi piemērojamas motoru saimei, pēc nolietošanās koeficientu piemērošanas testa rezultātiem, kuri mērīti saskaņā ar VI pielikumu (ciklā svērtā konkrētā emisija daļiņām un katrai atsevišķai gāzei). Atkarībā no DF veida piemēro šādus noteikumus: a) piereizināmais: (ciklā svērtā konkrētā emisija) × DF ≤ emisijas robežvērtību; b) pieskaitāmais: (ciklā svērtā konkrētā emisija) + DF ≤ emisijas robežvērtību. Cikla svērtās emisijas attiecīgā gadījumā var ietvert neregulāras reģenerācijas korekciju. |
3.2.7.2. |
Reizināmā NOx + HC DF gadījumā atsevišķi nosaka HC un NOx atbilstīgo DF un atsevišķi aprēķina emisijas līmeņa pasliktināšanos saskaņā ar emisijas testa rezultātiem, un pēc tam iegūtās NOx un HC pasliktinājuma vērtības apvieno, lai noteiktu, vai emisijas robežvērtība ir ievērota. |
3.2.7.3. |
Ražotājs var piemērot motora pēcapstrādes sistēmas saimei noteiktos DF citam motoram, kas neietilpst tajā pašā motora pēcapstrādes sistēmas saimē. Tādos gadījumos ražotājam ir jāpierāda apstiprinātājai iestādei, ka motoram, kas sākotnēji tika testēts motora pēcapstrādes sistēmas saimei, un motoram, kuram tiek piemēroti DF, ir līdzīgas tehniskās specifikācijas un uzstādīšanas prasības uz autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas un ka šāda motora emisijas ir līdzīgas. Ja DF pārnes uz motoru ar atšķirīgu emisijas ilgizturības periodu, tad DF pārrēķina attiecīgajam emisijas ilgizturības periodam, veicot regresijas vienādojuma ekstrapolāciju vai interpolāciju, kā noteikts 3.2.5.1. punktā. |
3.2.7.4. |
DF katram piesārņotājam attiecībā uz katru attiecīgo testa ciklu reģistrē testa ziņojumā, kas norādīts Īstenošanas regulas (ES) 2017/656 VI pielikuma 1. papildinājumā. |
3.3. Ražošanas atbilstības pārbaude
3.3.1. |
Ražošanas atbilstību noteikumiem attiecībā uz emisijām pārbauda, pamatojoties uz II pielikuma 6. iedaļu. |
3.3.2. |
ES tipa apstiprināšanas testa laikā ražotājs var mērīt piesārņotāju emisiju pirms izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmas. Šim nolūkam ražotājs var izstrādāt neoficiālus DF atsevišķi motoram bez pēcapstrādes sistēmas un pēcapstrādes sistēmai, ko ražotājs var izmantot kā palīglīdzekli ražošanas līnijas beigu revīzijā. |
3.3.3. |
ES tipa apstiprināšanas nolūkos testa ziņojumā, kas norādīts Īstenošanas regulas (ES) 2017/656 VI pielikuma 1. papildinājumā, reģistrē tikai tos DF, kuri noteikti saskaņā ar 3.2.5. vai 3.2.6. punktu. |
3.4. Tehniskā apkope
Ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafika īstenošanas laikā tehnisko apkopi veic atbilstoši ražotāja tehniskās apkopes instrukcijai.
3.4.1. Ar emisijām saistīta plānota tehniskā apkope
3.4.1.1. |
Visa ar emisijām saistītā plānotā tehniskā apkope motora darbināšanas laikā, kas veikta ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafika īstenošanai, tiek veikta pēc līdzvērtīgiem laika intervāliem kā tie, kādi noteikti ražotāja tehniskās apkopes instrukcijās autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas vai motora tiešajam lietotājam. Tehniskās apkopes grafiku var atjaunināt pēc nepieciešamības visā ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafikā ar nosacījumu, ka nevienu tehniskās apkopes darbību nevar svītrot no tehniskās apkopes grafika pēc tam, kad darbība veikta testa motoram. |
3.4.1.2. |
Jebkuru ar emisijām saistītu būtisku sastāvdaļu pielāgošanu, demontāžu, tīrīšanu vai nomaiņu, ko emisijas ilgizturības periodā veic regulāri, lai novērstu motora disfunkciju, veic tikai tādā mērā, kas ir tehnoloģiski vajadzīgs, lai nodrošinātu pienācīgu emisijas kontroles sistēmas darbību. Jāizvairās neplānot ar emisijām saistītu būtisku sastāvdaļu nomaiņu ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafikā un pēc motora konkrēta ekspluatācijas laika, izņemot elementus, kas ir aizvietojami regulārās tehniskās apkopes ietvaros. Šajā saistībā par regulārās tehniskās apkopes ietvaros aizvietojamiem elementiem uzskata regulāri atjaunojamos elementus vai elementus, kam pēc motora konkrēta ekspluatācijas laika ir vajadzīga tīrīšana. |
3.4.1.3. |
Pirms ES tipa apstiprinājuma piešķiršanas tipa apstiprinātājai iestādei ir jāapstiprina visas plānotās apkopes prasības, un šīs prasības ir jāietver lietotāja rokasgrāmatā. Apstiprinātāja iestāde nedrīkst atteikties apstiprināt pamatotas un tehniski nepieciešamas apkopes prasības, ietverot, bet ne tikai, 1.6.1.4. punktā noteiktās prasības. |
3.4.1.4. |
Motora ražotājs ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafika vajadzībām precizē šādu elementu regulēšanu, tīrīšanu un tehnisko apkopi (pēc nepieciešamības), kā arī plānotu nomaiņu: — filtri un dzesētāji izplūdes gāzu recirkulācijā (EGR), — pozitīva spiediena ventilācijas kartera vārsts, pēc nepieciešamības, — degvielas smidzinātāja uzgaļi (atļauta tikai tīrīšana), — degvielas smidzinātāji, — turbokompresors, — elektroniskais motora vadības bloks un ar to saistītie sensori un aktuatori, — daļiņu pēcapstrādes sistēma (tostarp saistītie konstrukcijas elementi), — NOx pēcapstrādes sistēma (tostarp saistītie konstrukcijas elementi), — izplūdes gāzu recirkulācija (EGR), tostarp visi saistītie kontroles vārsti un caurules, — visas citas izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmas. |
3.4.1.5. |
Būtisku, ar emisiju saistītu plānoto tehnisko apkopi veic tikai tad, ja to nepieciešams veikt ekspluatācijas laikā, un par prasību veikt šādu apkopi tiek paziņots motora vai autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas galalietotājam. |
3.4.2. Plānotās tehniskās apkopes izmaiņas
Ražotājs iesniedz apstiprinātājai iestādei lūgumu, lai saņemtu atļauju jebkādai jaunai plānotajai tehniskajai apkopei, ko tas vēlas veikt ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafika īstenošanas laikā un pēc tam ieteikt autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas un motoru galalietotājiem. Lūgumam pievieno datus, kas pamato jaunas plānotās tehniskās apkopes un apkopes intervāla nepieciešamību.
3.4.3. Ar emisiju nesaistīta plānotā tehniskā apkope
Ar emisiju nesaistītu plānotu tehnisko apkopi, kas ir lietderīga un tehniski nepieciešama, piemēram, eļļas maiņu, eļļas filtra maiņu, degvielas filtra maiņu, gaisa filtra maiņu, dzesēšanas sistēmas apkopi, brīvgaitas apgriezienu regulēšanu, apgriezienu regulatora, motora skrūvju pievilkšanas momenta, vārstu atstarpes, iesmidzinātāja atstarpes, jebkuras piedziņas siksnas spriegojuma regulēšanu utt. motoriem un autoceļiem neparedzētai mobilai tehnikai, kura izraudzīta ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafikam, var veikt ar vislielākajiem starplaikiem, ko ražotājs iesaka tiešajam lietotājam (piemēram, nevis ar starplaikiem, kas ieteikti būtiskajai apkopei).
3.5. Remonts
3.5.1. |
Ekspluatācijas stundu uzkrāšanas grafikā testēšanai izraudzītā motora konstrukcijas elementu remontu veic vienīgi attiecīgā konstrukcijas elementa bojājuma vai motora darbības traucējuma dēļ. Attiecīgā motora, emisijas kontroles sistēmas vai degvielas sistēmas remonts nav atļauts, izņemot tādā apjomā, kā paredzēts 3.5.2. punktā. |
3.5.2. |
Ja motoram, tā emisijas kontroles sistēmai vai tā degvielas sistēmai ekspluatācijas stundu uzkrāšanās grafika īstenošanas laikā rodas kļūme, tad ekspluatācijas stundu uzkrāšanās grafiks tiek uzskatīts par spēkā neesošu, un tiek palaists jauns ekspluatācijas stundu uzkrāšanās grafiks ar jaunu motoru. Iepriekšējo punktu nepiemēro, ja bojātie komponenti tiek aizstāti ar līdzvērtīgiem komponentiem, kas ir bijuši pakļauti līdzīgam stundu ekspluatācijas stundu uzkrāšanās skaitam. |
4. Motoru kategorijas un apakškategorijas NRSh un NRS, izņemot NRS-v-2b un NRS-v-3
4.1. |
Piemērojamo EDP kategoriju un attiecīgo nolietošanās koeficientu (DF) nosaka saskaņā ar šo 4. iedaļu. |
4.2. |
Motoru saime tiek uzskatīta par atbilstošu nepieciešamajām motoru saimes apakškategorijas robežvērtībām, ja emisijas testu rezultāti visiem motoriem, kas pārstāv motoru saimi, pēc korekcijas veikšanas, reizinot ar DF, kā noteikts 2. nodaļā, ir zemāki par vai vienādi ar robežvērtībām, kādas nepieciešamas šai motoru apakškategorijai. Tomēr, ja viens vai vairāki emisijas testa rezultāti viena vai vairākiem motoriem, kas pārstāv motoru saimi, pēc korekcijas veikšanas, reizinot ar DF, kā noteikts 2. nodaļā, ir augstāki par vienu vai vairākām emisijas robežvērtībām, kādas nepieciešamas šai motoru apakškategorijai, motoru saime tiek uzskatīta par neatbilstīgu ar šai motoru apakškategorijai nepieciešamajām robežvērtībām. |
4.3. |
Nolietošanās koeficientus nosaka saskaņā ar turpmāk aprakstīto. 4.3.1. Vismaz vienai testa motoru izraudzītajai konfigurācijai, kas, visticamāk, varētu pārsniegt HC + NOx emisiju robežvērtības un kas atzīstama par piemītošu sērijveidā ražotajiem motoriem, veic (pilnu) emisiju testa procedūru saskaņā ar VI pielikumu pēc darba stundām, kuru laikā notiek emisiju stabilizācija. 4.3.2. Ja pārbauda vairākus motorus, rezultātu aprēķina kā vidējo rezultātu visiem testētajiem motoriem, to noapaļojot līdz tādam pašam decimālzīmju skaitam, kāds piemērots attiecīgajai robežvērtībai, paturot vienu papildu zīmīgo ciparu. 4.3.3. Šādu emisiju testēšanu veic vēlreiz pēc motora vecināšanas. Vecināšanas procedūrai jābūt tādai, kas ražotājam sniedz iespējas prognozēt emisiju pasliktināšanos visā motora EDP, ņemot vērā nolietojuma veidu un citus nolietošanās mehānismus, kādi iespējami laikā, kad to izmanto patērētājs, un var pasliktināt emisiju parametrus. Ja pārbauda vairākus motorus, rezultātu aprēķina kā vidējo rezultātu visiem testētajiem motoriem, to noapaļojot līdz tādam pašam decimālzīmju skaitam, kāds izmantots piemērotajai robežvērtībai, paturot vienu papildu zīmīgo ciparu. 4.3.4. Emisijas EDP beigās (attiecīgos gadījumos emisiju vidējās vērtības) katram regulētajam piesārņotājam dala ar stabilizētajām emisijām (attiecīgos gadījumos vidējām emisijām) un rezultātu noapaļo līdz diviem zīmīgajiem cipariem. Iegūtais rezultāts ir DF, ja vien tas nav mazāks par 1,00, jo tādā gadījumā DF ir 1,00. 4.3.5. Ražotājs var paredzēt noteikt papildu emisiju testu punktus starp stabilizētas emisijas testa punktu un EDP beigām. Ja tiek plānoti šādi starptesti, testēšanas punktiem jābūt vienmērīgi izkliedētiem EDP laikā (plus vai mīnus divas stundas) un vienam šādam punktam jābūt EDP perioda vidū (plus vai mīnus divas stundas). 4.3.6. Piesārņotājiem HC + NOx un CO datu punktiem jāatrodas uz taisnas līnijas, uzskatot, ka sākotnējais tests izdarīts nulles stundā, un jāizmanto mazāko kvadrātu metode. DF ir aprēķinātā emisija ilgizturības perioda beigās, ko dala ar aprēķināto emisiju pie nulle stundām. DF piesārņotājam attiecībā uz katru attiecīgo testa ciklu reģistrē testa ziņojumā, kas norādīts Īstenošanas regulas (ES) 2017/656 VII pielikuma 1. papildinājumā. 4.3.7. Aprēķinātos nolietošanās koeficientus var attiecināt uz citām motoru saimēm papildus tai, kurai tie ir noteikti, ja ražotājs pirms ES tipa apstiprināšanas iesniedz apstiprinātājai iestādei pieņemamas liecības par to, ka, ņemot vērā konstrukciju un izmantoto tehnoloģiju, ir pietiekams pamats uzskatīt, ka tām būs līdzīgs emisiju nolietošanās koeficients. Attiecīgo konstrukciju un tehnoloģiju saimju neizsmeļošs saraksts ir šāds: — parastie divtaktu motori bez atgāzu papildattīrīšanas sistēmas, — parastie divtaktu motori ar katalizatoru ar tādu pašu aktīvo materiālu un nesēju un tādu pašu šūnu skaitu uz virsmas vienību (cm2), — stratificēti cilindra caurpūtes divtaktu motori, — stratificēti cilindra caurpūtes divtaktu motori ar keramisko katalizatoru ar tādu pašu aktīvo materiālu un nesēju un tādu pašu šūnu skaitu uz virsmas vienību uz cm2, — četrtaktu motori ar katalizatoru ar tādu pašu vārstu tehnoloģiju un identisku eļļošanas sistēmu, — četrtaktu motori bez katalizatora ar tādu pašu vārstu tehnoloģiju un identisku eļļošanas sistēmu. |
4.4. |
EDP kategorijas
|
IV PIELIKUMS
Prasības attiecībā uz emisiju kontroles stratēģijām, NOx kontroles pasākumiem un daļiņu kontroles pasākumiem
1. Definīcijas, saīsinājumi un vispārīgās prasības
1.1. |
Šajā pielikumā piemēro šādas definīcijas un saīsinājumus: 1) “diagnosticēšanas problēmkods” (DTC) ir ciparu vai burtciparu identifikators, kas identificē vai marķē NCM un PCM; 2) “apstiprināts un aktīvs DTC” ir DTC, ko uzglabā laikā, kad NCD un/vai PCD sistēma secina, ka pastāv darbības traucējums; 3) “NCD motoru saime” ir ražotāja sagrupēti motori, kam ir kopējas NCM pārraudzības/diagnosticēšanas metodes; 4) “NOx kontroles diagnostikas sistēma (NCD)” ir motorā iebūvēta sistēma, kas spēj: a) atklāt NOx kontroles darbības traucējumu; b) identificēt NOx kontroles darbības traucējumu iespējamo cēloni, izmantojot informāciju, kas uzglabāta datora atmiņā, un/vai paziņot šo informāciju ārpus tehnikas; 5) “NOx kontroles darbības traucējums (NCM)” ir mēģinājums manipulēt ar motora NOx kontroles sistēmu, vai šādu sistēmu ietekmējošs darbības traucējums, kā cēlonis varētu būt manipulācija, kuras atklāšanas gadījumā saskaņā ar šiem noteikumiem ir jāaktivizē brīdinājums vai sistēma, kas prasa vadītāja reakciju; 6) “daļiņu kontroles diagnostikas sistēma (PCD)” ir motorā iebūvēta sistēma, kas spēj: a) daļiņu kontroles darbības traucējumu noteikšana; b) daļiņu kontroles darbības traucējumu iespējamā cēloņa identificēšana, izmantojot informāciju, kas uzglabāta datora atmiņā, un/vai paziņot šo informāciju ārpus tehnikas; 7) “daļiņu kontroles darbības traucējums (PCM)” ir mēģinājums manipulēt ar motora daļiņu pēcapstrādes sistēmu vai pēcapstrādes sistēmas darbības traucējumu, kā cēlonis varētu būt manipulācija, ko konstatējot, kā paredzēts šajā regulā, ir jāaktivizē brīdinājums; 8) “PCD motoru saime” ir ražotāja sagrupētas motoru sistēmas, kurām ir kopējas PCM pārraudzības/diagnosticēšanas metodes; 9) “skenēšanas instruments” ir ārēja testēšanas iekārta, ko izmanto ārpus tehnikas saziņai ar NCD un/vai PCD sistēmu. |
1.2. |
Apkārtējās vides temperatūra Neraugoties uz 2. panta 7. punktu, kurā ir atsauce uz apkārtējās vides temperatūru, attiecībā uz vidi, kas nav laboratorijas vide, piemēro šādus noteikumus: 1.2.1. Attiecībā uz testgultnē uzstādītu motoru apkārtējās vides temperatūrai jābūt sadegšanai nepieciešamā motoram pievadītā gaisa temperatūrai augšupējā virzienā jebkurai testētā motora daļai. 1.2.2. Attiecībā uz autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikā uzstādītu motoru apkārtējās vides temperatūrai jābūt gaisa temperatūrai tieši ārpus autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas perimetra. |
2. Tehniskās prasības attiecībā uz emisiju kontroles stratēģijām
2.1. |
Šo 2. iedaļu piemēro NRE, NRG, IWP, IWA, RLL un RLR kategorijas elektroniski vadītiem motoriem, kas atbilst “V posma” emisiju robežvērtībām, kā noteikts Regulas (ES) 2016/1628 II pielikumā, un kam izmanto elektronisko vadību, lai noteiktu gan degvielas iesmidzināšanas daudzumu, gan degvielas iesmidzināšanas laiku vai lai aktivizētu, deaktivizētu vai modulētu emisiju kontroles sistēmu, ko izmanto NOx samazināšanai. |
2.2. |
Prasības emisiju kontroles pamatstratēģijai
|
2.3. |
Prasības papildu emisiju kontroles stratēģijai
|
2.4. |
Kontroles nosacījumi Kontroles nosacījumi ietver augstumu v.j.l., vides temperatūru un motora dzesēšanas šķidruma diapazonu, kas nosaka, vai papildu emisiju kontroles stratēģijas var (vispār vai tikai ārkārtas gadījumos) aktivizēt saskaņā ar 2.3. punktu. Kontroles nosacījumi nosaka atmosfēras spiedienu, ko mēra kā absolūto atmosfēras statisko spiedienu (mitru vai sausu) (“atmosfēras spiediens”)
|
2.5. |
Ja vides temperatūras noteikšanai izmanto ieplūdes gaisa temperatūras devēju, motora tipam vai motora saimei novērtē nominālo nobīdi starp abiem mērījumu punktiem. Ja to izmanto, izmērīto ieplūdes gaisa temperatūras korekciju veic nominālajai nobīdei atbilstošā apmērā, lai noteiktu vides temperatūru tehnikai, kurā izmanto noteikto motora tipu vai motora saimi. Nobīdi novērtē saskaņā ar labu inženiertehnisko praksi, pamatojoties uz tehniskiem elementiem (aprēķiniem, simulācijām, izmēģinājumu rezultātiem, datiem utt.), tostarp: a) tās autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas tipiskajām kategorijām, kurām uzstādīs motora tipu vai motora saimi; un b) uzstādīšanas instrukcijām, ko ražotājs ir iesniedzis OEM. Pēc apstiprinātājas iestādes pieprasījuma tā var saņemt ražotāja novērtējuma kopiju. |
2.6. |
Dokumentācijas prasības Ražotājam jāievēro atbilstība dokumentācijas prasībām, kas noteiktas Īstenošanas regulas (ES) 2017/656 I pielikuma A daļas 1.4. punktā un šī pielikuma 2. papildinājumā. |
3. Tehniskās prasības attiecībā uz NOx kontroles pasākumiem
3.1. |
Šo 3. iedaļu piemēro NRE, NRG, IWP, IWA, RLL un RLR kategorijas elektroniski vadītiem motoriem, kas atbilst “V posma” emisiju robežvērtībām, kā noteikts Regulas (ES) 2016/1628 II pielikumā, un kam izmanto elektronisko vadību, lai noteiktu gan degvielas iesmidzināšanas daudzuma, gan degvielas iesmidzināšanas sinhronizāciju vai lai aktivizētu, deaktivizētu vai modulētu emisiju kontroles sistēmu, ko izmanto NOx samazināšanai. |
3.2. |
Ražotājs iesniedz pilnīgu informāciju par NOx kontroles pasākumu funkcionālajiem ekspluatācijas parametriem, izmantojot dokumentus, kas noteikti Īstenošanas regulas (ES) 2017/656 I pielikumā. |
3.3. |
NOx kontroles stratēģija darbojas visos Savienības teritorijas regulāri sastopamajos vides apstākļos un, it īpaši zemā vides temperatūrā. |
3.4. |
Ražotājam, ir jāpierāda, ka, izmantojot reaģentu, amonjaka emisijas vidējā vērtība piemērojamā emisiju testa cikla laikā, lai saņemtu ES tipa apstiprinājumu, nepārsniedz 25 ppm RLL kategorijas motoriem un 10 ppm visu pārējo piemērojamo kategoriju motoriem. |
3.5. |
Ja autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikai ir uzstādītas vai pievienotas reaģenta tvertnes, ir jānodrošina līdzekļi tvertnē esošā reaģenta parauga ņemšanai. Parauga ņemšanas vietai ir jābūt viegli pieejamai, neizmantojot īpašus instrumentus vai ierīces. |
3.6. |
Papildus 3.2.–3.5. punktā noteiktajām prasībām piemēro šādas prasības: a) NRG kategorijas motoriem – 1. papildinājumā noteiktās tehniskās prasības; b) NRE kategorijas motoriem: i) 2. papildinājumā noteiktās prasības, kad motors ir paredzēts vienīgi izmantošanai IWP un IWA kategorijas V posma motoru vietā saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1628 4. panta 1) apakšpunkta, 1 punkta b) apakšpunkta prasībām; vai ii) 1. pielikumā noteiktajām prasībām attiecībā uz motoriem, uz kuriem neattiecas i) punkts; c) IWP, IWA un RLR kategorijas motoriem – 2. papildinājumā noteiktās tehniskās prasības; d) RLL kategorijas motoriem – 3. papildinājumā noteiktās tehniskās prasības. |
4. Tehniskās prasības attiecībā uz daļiņveida piesārņotāju kontroles pasākumiem
4.1. |
Šī iedaļa tiek piemērota to apakškategoriju motoriem, uz kuriem attiecas PN ierobežojums saskaņā ar “V posma” emisijas ierobežojumiem, kas aprīkoti ar daļiņu pēcapstrādes sistēmu, kā noteikti Regulas (ES) 2016/1628 II pielikumā. Gadījumos, kad NOx kontroles sistēmai un daļiņu kontroles sistēmai ir vienas un tās pašas fiziskās sastāvdaļas (piemēram, tas pats substrāts (filtra SCR), tas pats izplūdes gāzu temperatūras devējs), šīs iedaļas prasības nepiemēro nevienai sastāvdaļai vai darbības traucējumam, ja pēc ražotāja iesniegtā pamatotā novērtējuma izskatīšanas apstiprinātāja iestāde secina, ka daļiņu kontroles darbības traucējums, kas ir šīs iedaļas darbības jomā, radītu attiecīgās NOx kontroles darbības traucējumu, uz kuru attiecas 3. iedaļa. |
4.2. |
Daļiņveida piesārņotāju kontroles pasākumu detalizētas tehniskās prasības ir noteiktas 4. papildinājumā. |
1. papildinājums
NOx kontroles pasākumu tehniskās papildprasības attiecībā uz NRE un NRG kategorijas motoriem, ietverot metodi šo stratēģiju pierādīšanai
1. Ievads
Šajā papildinājumā noteiktas papildprasības NOx kontroles pasākumu pareizas darbības nodrošināšanai. Tajā iekļautas prasības attiecībā uz motoriem, kuros emisijas samazināšanai izmanto reaģentu. ES tipa apstiprinājumu piešķir ar nosacījumu, ka tiek piemēroti šajā papildinājumā paredzētie noteikumi attiecībā uz lietotāja instrukcijām, uzstādīšanas dokumentiem, vadītāja brīdināšanas sistēmu, sistēmu, kas prasa vadītāja reakciju, un aizsardzību pret reaģenta sasalšanu.
2. Vispārīgās prasības
Motoru aprīko ar NOx kontroles diagnostikas sistēmu (NCD), kas spēj noteikt šajā pielikumā aplūkotos NOx kontroles darbības traucējumus (NCM). Visus motorus, uz kuriem attiecas šī 2. iedaļa, projektē, konstruē un uzstāda tā, lai tie atbilstu šīm prasībām visā motora normālas ekspluatācijas laikā normālos izmantošanas apstākļos. Šā mērķa sasniegšanai ir pieņemams, ka motoriem, kuri izmantoti, pārsniedzot lietderīgo ekspluatācijas termiņu, kā noteikts Regulas (ES) 2016/1628 V pielikumā, varētu būt sliktāki NOx kontroles diagnostikas sistēmas (NCD) darbības rādītāji un jutīgums, tādējādi robežvērtības, kuras norādītas šajā pielikumā, var tikt pārsniegtas, pirms aktivizējas brīdināšanas sistēma un/vai sistēma, kas prasa vadītāja reakciju.
2.1. Nepieciešamā informācija
2.1.1. |
Ja emisijas kontroles sistēmai nepieciešams reaģents, ražotājs saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2017/656 I pielikuma B daļu norāda šā reaģenta īpašības, tostarp reaģenta tipu un informāciju par koncentrāciju, kad reaģents ir šķīdumā, prasības darba temperatūrai un atsauces uz starptautiskajiem standartiem attiecībā uz sastāvu un kvalitāti. |
2.1.2. |
Iesniedzot ES tipa apstiprinājuma pieteikumu, apstiprinātājai iestādei iesniedz sīku rakstisku informāciju, kurā pilnībā aprakstītas vadītāja brīdināšanas sistēmas funkcionālās darbības īpašības, kā noteikts 4. iedaļā, un sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, funkcionālās darbības īpašības, kā noteikts 5. iedaļā. |
2.1.3. |
Ražotājs nodrošina OEM ar dokumentiem un instrukcijām par to, kā uzstādīt motoru autoceļiem neparedzētā mobilā tehnikā tā, lai motors, emisijas kontroles sistēma un autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas daļas darbotos saskaņā ar šā pielikuma prasībām. Dokumentācijā ietver detalizētas tehniskās prasības motoram (programmatūra, aparatūra un komunikācijas sistēma), kas nepieciešams, lai motoru autoceļiem neparedzētā mobilā tehnikā uzstādītu pareizi. |
2.2. Darbības apstākļi
2.2.1. |
NOx kontroles diagnostikas sistēmai ir jādarbojas: a) vides temperatūrā no 266 K līdz 308 K (no – 7 °C līdz 35 °C); b) jebkurā augstumā zemākā nekā 1 600 m v.j.l.; c) pie motora dzesētāja temperatūras virs 343 K (70 °C). Šo 2. iedaļu nepiemēro reaģenta līmeņa pārraudzība uzglabāšanas tvertnē, kad pārraudzību veic visos apstākļos, kad mērījumu veikšana ir tehniski iespējama (piemēram, visos apstākļos, kad šķidrs reaģents nav sasalis). |
2.3. Aizsardzība pret reaģenta sasalšanu
2.3.1. |
Ir atļauts izmantot apsildāmu vai neapsildāmu reaģenta tvertni un dozēšanas sistēmu. Apsildāmā sistēma atbilst 2.3.2. punkta prasībām. Neapsildāmā sistēma atbilst 2.3.3. punkta prasībām.
|
2.3.2. |
Reaģenta tvertne un dozēšanas sistēma
|
2.3.3. |
Vadītāja brīdināšanas sistēmas un sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, aktivizēšanās neapsildāmai sistēmai
|
2.4. Diagnostikas prasības
2.4.1. |
NOx kontroles diagnostikas sistēma (NCD) spēj noteikt šajā pielikumā aplūkotos NOx kontroles darbības traucējumus (NCM), izmantojot diagnosticēto kļūdu kodus (DTC), kas tiek uzglabāti datora atmiņā, kā arī pēc pieprasījuma paziņot šo informāciju ārpus tehnikas. |
2.4.2. |
Prasības diagnosticētās kļūdas kodu (DTC) ierakstīšanai
|
2.4.3. |
Prasības diagnosticētās kļūdas kodu (DTC) dzēšanai a) Kamēr ar attiecīgo DTC saistītais defekts nav novērsts, NCD sistēma nedzēš šo DTC no datora atmiņas; b) NCD sistēma var dzēst visus DTC pēc īpašniekprogrammatūras skenēšanas pieprasījuma vai pēc apkopes rīka pieprasījuma, ko nodrošina motora ražotājs, vai izmantojot piekļuves kodu, ko nodrošina motora ražotājs. |
2.4.4. |
NCD sistēma netiek programmēta vai citādi izstrādāta tā, lai daļēji vai pilnībā deaktivizētu sistēmu motora faktiskajā ekspluatācijas laikā, pamatojoties uz autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas vecumu; sistēma arī nesatur algoritmu vai stratēģiju, kas izstrādāta, lai laika gaitā mazinātu NCD sistēmas efektivitāti. |
2.4.5. |
Visiem NCD sistēmas atkārtoti programmējamiem datora kodiem vai darbības parametriem jābūt izturīgiem pret neatļautām manipulācijām. |
2.4.6. |
NCD motoru saime Ražotājs ir atbildīgs par NCD motoru saimes grupēšanu. Motoru grupēšana NCD motoru saimē pamatojas uz labu tehnisko spriedumu, un tai ir nepieciešams apstiprinātājas iestādes apstiprinājums. Motori, kas nepieder tai pašai motoru saimei, var piederēt pie vienas NCD motoru saimes. 2.4.6.1. Parametri NCD motoru saimes definēšanai NCD motoru saimi var raksturot ar konstrukcijas galvenajiem parametriem, kas ir kopīgi visiem saimes motoriem. Lai motorus varētu uzskatīt par piederīgiem vienai un tai pašai NCD motoru saimei, jābūt līdzīgam šādam galveno parametru sarakstam: a) emisijas kontroles sistēmas; b) NCD pārraudzības metodes; c) NCD pārraudzības kritēriji; d) pārraudzības parametri (piemēram, biežums). Šīs līdzības ražotājam uzskatāmi jāparāda, izmantojot atbilstīgus tehniskus pierādījumus vai citas atbilstīgas procedūras, un tām nepieciešams apstiprinātājas iestādes apstiprinājums. Ražotājs var pieprasīt apstiprinātājai iestādei apstiprināt nelielas atšķirības NCD sistēmas pārraudzības/diagnostikas metodēs, ja to prasa motora konfigurācijas variācijas un ja ražotājs šīs metodes uzskata par līdzīgām un tās atšķiras vienīgi tādā mērā, lai ievērotu aplūkojamo konstrukcijas elementu konkrētos parametrus (piemēram, izmērus, izplūdes gāzu plūsmu utt.); vai to līdzību pamatā ir labs tehniskais spriedums. |
3. Tehniskās apkopes prasības
3.1. |
Visiem jaunu motoru vai tehnikas tiešajiem lietotājiem ražotājs izsniedz vai liek izsniegt rakstiskas instrukcijas par emisiju kontroles sistēmu un tās pareizu darbību saskaņā ar XV pielikumu. |
4. Vadītāja brīdināšanas sistēma
4.1. |
Autoceļiem neparedzētā mobilā tehnikā ir jāietver vadītāja brīdināšanas sistēma, kas ar vizuāliem brīdinājumiem informē vadītāju par zemu reaģenta līmeni, neatbilstošu reaģenta kvalitāti, dozēšanas pārtraukšanu vai 9. iedaļā minēto darbības traucējumu, kā rezultātā aktivizējas sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, ja traucējums netiek savlaicīgi novērsts. Brīdināšanas sistēma turpina darboties arī tad, kad ir aktivizējusies 5. iedaļā aprakstītā sistēma, kas prasa vadītāja reakciju. |
4.2. |
Šajā gadījumā brīdinājums atšķiras no brīdinājuma par darbības traucējumiem vai cita brīdinājuma, kas saistīts ar motora tehnisko apkopi, lai gan var tikt izmantota tā pati brīdināšanas sistēma. |
4.3. |
Vadītāja brīdināšanas sistēma var sastāvēt no vienas vai vairākām lampiņām, vai rādīt īsus ziņojumus, tostarp ziņojumus, kuros, piemēram, skaidri norādīts: a) atlikušais laiks līdz brīdim, kad aktivizēsies pirmās pakāpes brīdināšanas sistēma vai sistēma, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju; b) pirmās pakāpes brīdināšanas sistēmas vai sistēmas, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, iedarbība, piemēram, apgriezienu skaita samazinājums; c) nosacījumi, kādos iespējams atjaunot autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas tehnisko stāvokli. Ja paziņojums tiek attēlots, sistēma, ko izmanto šo paziņojumu attēlošanai, var būt tā pati, kuru izmanto citiem tehniskās apkopes nolūkiem. |
4.4. |
Pēc ražotāja izvēles brīdināšanas sistēmā var ietilpt skaņas signāls, lai pievērstu vadītāja uzmanību. Ir pieļaujams, ka vadītājs skaņas brīdinājumus izslēdz. |
4.5. |
Vadītāja brīdināšanas sistēma aktivizējas, kā attiecīgi aprakstīts 2.3.3.1., 6.2., 7.2., 8.4. un 9.3. punktā. |
4.6. |
Vadītāja brīdināšanas sistēma izslēdzas, kad vairs nepastāv apstākļi, kas likuši tai aktivizēties. Nav iespējama vadītāja brīdināšanas sistēmas automātiska izslēgšanās, nenovēršot tās aktivizēšanās cēloni. |
4.7. |
Brīdināšanas sistēmu var uz laiku pārtraukt citi brīdinājuma signāli, kas sniedz svarīgus ar drošību saistītus paziņojumus. |
4.8. |
Plašāka informācija par vadītāja brīdināšanas sistēmas ieslēgšanās un izslēgšanas procedūrām norādīta 11. iedaļā. |
4.9. |
Iesniedzot pieteikumu ES tipa apstiprinājumam saskaņā ar šo regulu, ražotājs pierāda vadītāja brīdināšanas sistēmas darbību saskaņā ar 10. iedaļu. |
5. Sistēma, kas prasa vadītāja reakciju
5.1. |
Autoceļiem neparedzētā mobilā tehnikā ir sistēma, kas prasa vadītāja reakciju un ir balstīta uz šādiem principiem: 5.1.1. divpakāpju sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, sākot ar pirmās pakāpes brīdināšanas sistēmu, kas prasa vadītāja reakciju (darbības ierobežojumi), kurai seko sistēma, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju (autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas darbības faktiska izbeigšana); 5.1.2. vienpakāpes sistēma, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, (autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas darbības faktiska izbeigšana) aktivizējas saskaņā ar pirmās pakāpes brīdināšanas sistēmas nosacījumiem atbilstīgi 6.3.1., 7.3.1., 8.4.1. un 9.4.1. punktam. Ja ražotājs izvēlas izslēgt motoru, lai izpildītu prasību par vienpakāpes sistēmu, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, pēc ražotāja izvēles brīdinājumu par reaģenta līmeni var aktivizēt pie 6.3.2., nevis 6.3.1. punktā aprakstītajiem nosacījumiem. |
5.2. |
Motoru var aprīkot ar sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, deaktivizācijas iespēju apstākļos, kas atbilst 5.2.1. punkta prasībām.
|
5.3. |
Pirmās pakāpes brīdināšanas sistēma, kas prasa vadītāja reakciju
|
5.4. |
Sistēma, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju
|
5.5. |
Lai ņemtu vērā drošības apsvērumus un ļautu veikt “pašatkopšanās diagnostiku”, pilnīgas motora jaudas nodrošināšanai drīkst izmantot funkciju, kura ļauj ignorēt sistēmu, kas prasa vadītāja reakciju, ja tā a) darbojas ne ilgāk kā 30 minūtes; un b) katrā periodā, kad sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, darbojas, šo funkciju var izmantot trīs reizes. |
5.6. |
Sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, izslēdzas, kad novērsti nosacījumi, kuri likuši tai darboties. Nav iespējams automātiski izslēgt sistēmu, kas prasa vadītāja reakciju, nenovēršot tās aktivizēšanās cēloni. |
5.7. |
Sīkāka informācija par sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, aktivizēšanās un izslēgšanas procedūrām norādīta 11. iedaļā. |
5.8. |
Iesniedzot pieteikumu ES tipa apstiprinājumam saskaņā ar šo direktīvu, ražotājs pierāda sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, darbību saskaņā ar 11. iedaļu. |
6. Reaģenta pieejamība
6.1. Reaģenta līmeņa indikators
Autoceļiem neparedzētā mobilā tehnikā ir iebūvēts indikators, kas skaidri informē vadītāju par reaģenta līmeni reaģenta uzglabāšanas tvertnē. Reaģenta indikatora minimālie pieņemamie darbības rādītāji paredz, ka tas nepārtraukti uzrāda reaģenta līmeni, kamēr aktivizējas 4. iedaļā minētā vadītāja brīdināšanas sistēma. Reaģenta indikators var būt gan analogais, gan digitālais displejs, kas reaģenta līmeni var attēlot kā pilnas tvertnes tilpuma, atlikušā reaģenta daudzuma vai aprēķināto darbības stundu proporciju.
6.2. Vadītāja brīdināšanas sistēmas aktivizēšanās
6.2.1. |
Vadītāja brīdināšanas sistēma, kas noteikta 4. iedaļā, aktivizējas, kad reaģenta līmenis reaģenta tvertnē ir mazāks par 10 % vai vairāk procentiem, pēc ražotāja izvēles. |
6.2.2. |
Sniegtais brīdinājums un reaģenta indikators dod pietiekami skaidru norādi, lai vadītājs saprastu, ka reaģenta līmenis ir zems. Ja brīdināšanas sistēmai ir paziņojumu displejs, vizuālais brīdinājums parāda paziņojumu, kas norāda, ka reaģenta līmenis ir zems (piemēram, “zems karbamīda līmenis”, “zems AdBlue līmenis” vai “maz reaģenta”). |
6.2.3. |
Sākumā vadītāja brīdināšanas sistēmai nav jābūt nepārtraukti aktivizētai (piemēram, ziņojums netiek rādīts nepārtraukti), tomēr tās aktivizēšanās biežums palielinās, līdz brīdinājums kļūst nepārtraukts, kad reaģenta līmenis reaģenta tvertnē strauji tuvojas kritiskajai robežai un līmenim, kad aktivizēsies sistēma, kas prasa vadītāja reakciju (piemēram, slampiņas mirgošanas biežums). Ražotājs izvēlas līmeni, kad brīdināšanas intensitāte sasniedz kulmināciju, bet šis signāls ir daudz pamanāmāks tajā brīdī, kad aktivizējas 6.3. punktā aprakstītā sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, nekā brīdī, kad tā aktivizējusies pirmo reizi. |
6.2.4. |
Nedrīkst būt iespējama situācija, ka nepārtraukto brīdinājuma signālu var viegli dezaktivēt vai ignorēt. Ja brīdināšanas sistēmai ir ziņojumu displejs, tiek parādīts skaidrs ziņojums (piemēram, “uzpildīt karbamīdu”, “uzpildīt AdBlue” vai “uzpildīt reaģentu”). Nepārtraukto brīdinājuma signālu var uz laiku pārtraukt citi brīdinājuma signāli, kas sniedz svarīgus, ar drošību saistītus paziņojumus. |
6.2.5. |
Nedrīkst būt iespējama situācija, ka vadītāja brīdināšanas sistēmu var izslēgt, kamēr reaģentu neuzpilda līdz līmenim, kad nav nepieciešama sistēmas aktivizēšanās. |
6.3. Sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, aktivizēšanās
6.3.1. |
5.3. punktā aprakstītā pirmās pakāpes brīdināšanas sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, aktivizējas, ja reaģenta līmenis tvertnē samazinās zem 2,5 % no tās parastā kopējā tilpuma vai par vairāk procentiem, pēc ražotāja izvēles. |
6.3.2. |
Pielikuma 5.4. punktā aprakstītā sistēma, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, aktivizējas, ja reaģenta tvertne ir tukša, t. i., ja dozēšanas sistēma vairs nesaņem reaģentu no tvertnes, vai ja reaģenta līmenis ir zemāks par 2,5 % no tās parastā kopējā tilpuma, pēc ražotāja izvēles. |
6.3.3. |
Izņemot, ciktāl tas ir atļauts 5.5. punktā, sistēmu, kas prasa vadītāja reakciju, ziņojot par zemu reaģenta līmeni, vai sistēmu, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, nedrīkst būt iespējams izslēgt, kamēr reaģentu neuzpilda līdz līmenim, kad nav nepieciešama attiecīgās sistēmas aktivizēšanās. |
7. Reaģenta kvalitātes pārraudzība
7.1. |
Motorā vai autoceļiem neparedzētā mobilā tehnikā jābūt iekļautam līdzeklim, ar kuru var noteikt, ka autoceļiem neparedzētā mobilā tehnikā ir iepildīts nepareiz reaģents.
|
7.2. |
Vadītāja brīdināšanas sistēmas aktivizēšanās Ja pārraudzības sistēma apstiprina, ka reaģenta kvalitāte ir neatbilstoša, aktivizējas 4. iedaļā aprakstītā vadītāja brīdināšanas sistēma. Ja brīdināšanas sistēmai ir ziņojumu displejs, parādās ziņojums, norādot brīdinājuma iemeslu (piemēram, “konstatēts nepareizs karbamīds”, “konstatēts nepareizs AdBlue” vai “konstatēts nepareizs reaģents”). |
7.3. |
Sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, aktivizēšanās
|
8. Reaģenta dozēšana
8.1. |
Motorā ir iebūvēti līdzekļi dozēšanas pārtraukšanas noteikšanai. |
8.2. |
Reaģenta dozēšanas skaitītājs
|
8.3. |
Vadītāja brīdināšanas sistēmas aktivizēšanās 4. iedaļā aprakstītā vadītāja brīdināšanas sistēmas aktivizējas, ja tiek pārtraukta dozēšana, kā rezultātā saskaņā ar 8.2.1. punktu aktivizējas dozēšanas skaitītājs. Ja brīdināšanas sistēmai ir ziņojumu displejs, parādās ziņojums, norādot brīdinājuma iemeslu (piemēram, “karbamīda dozēšanas darbības traucējums”, “AdBlue dozēšanas darbības traucējums” vai “reaģenta dozēšanas darbības traucējums”). |
8.4. |
Sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, aktivizēšanās
|
9. Tādu defektu pārraudzība, kas attiecināmi uz neatļautu manipulēšanu
9.1. |
Papildus reaģenta līmenim reaģenta tvertnē, reaģenta kvalitātei un reaģenta dozēšanas pārtraukšanai pārrauga šādus defektus, jo tos var attiecināt uz neatļautām manipulācijām: a) traucēta izplūdes gāzu recirkulācijas (EGR) vārsta darbība; b) NOx kontroles diagnostikas (NCD) sistēmas defekti, kā aprakstīts 9.2.1. punktā. |
9.2. |
Pārraudzības prasības
|
9.3. |
Vadītāja brīdināšanas sistēmas aktivizēšanās Vadītāja brīdināšanas sistēma, kas noteikta 4. iedaļā, aktivizējas, iestājoties kādam no 9.1. punktā aprakstītajiem defektiem, un norāda, ka steidzami ir nepieciešams remonts. Ja brīdināšanas sistēmai ir ziņojumu displejs, parādās ziņojums, norādot brīdinājuma iemeslu (piemēram, vai nu “atvienots reaģenta dozēšanas vārsts”, vai “nopietns ar emisiju saistīts defekts”). |
9.4. |
Sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, aktivizēšanās
|
9.5. |
Kā alternatīvu 9.2. punktā noteiktajām prasībām ražotājs var izmantot NOx devēju, kas atrodas izplūdes sistēmā. Šajā gadījumā: a) NOx vērtība nedrīkst pārsniegt zemāko no šādām vērtībām: vai nu piemērojamo NOx robežvērtību, ko reizina ar 2,25; vai piemērojamo NOx robežvērtību, kam pieskaita 1,5 g/kWh. motoru apakškategorijām ar kombinēto HC un NOx robežvērtību piemērojamo NOx robežvērtību šā punkta vajadzībām kombinē ar kombinēto HC un NOx robežvērtību, no kā atņem 0,19 g/kWh; b) var izmantot vienu defektu “augsts NOx – cēlonis nezināms”; c) 9.4.1. punktu lasa šādi: “10 motora darbības stundās”; d) 9.4.2. punktu lasa šādi: “20 motora darbības stundās”. |
10. Pierādīšanas prasības
10.1. Vispārīga informācija
Es tipa apstiprinājuma laikā atbilstību šā papildinājuma prasībām pierāda saskaņā ar 4.1. tabulu un šo 10. iedaļu:
a) pierāda brīdinājuma sistēmas aktivizēšanos;
b) pierāda pirmās pakāpes brīdināšanas sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, aktivizēšanos;
c) pierāda sistēmas, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, aktivizēšanos.
10.2. Motoru saimes un NCD motoru saimes
Motoru saimes vai NCD motoru saimes atbilstību šīs 10. iedaļas prasībām var pierādīt, testējot vienu no attiecīgās saimes motoriem, ar nosacījumu, ka ražotājs apstiprinātājai iestādei pierāda, ka pārraudzības sistēmas, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu atbilstību šā papildinājuma prasībām, visiem attiecīgās saimes motoriem ir līdzīgas.
10.2.1. |
Pierādīšanu, ka pārraudzības sistēmas citas NCD saimes motoriem ir līdzīgas, var veikt, iesniedzot apstiprinātājām iestādēm tādus elementus kā algoritmi, funkcionālās analīzes utt. |
10.2.2. |
Vienojoties ar apstiprinātāju iestādi, ražotājs izvēlas testa motoru. Tas var būt vai var nebūt attiecīgās saimes standarta motors. |
10.2.3. |
Ja motoru saimes motori ietilpst NCD motoru saimē, kurai jau piešķirts ES tipa apstiprinājums saskaņā ar 10.2.1. punktu (4.3. attēls), šīs motoru saimes atbilstību uzskata par pierādītu bez turpmākas testēšanas, ja ražotājs apstiprinātājai iestādei pierāda, ka pārraudzības sistēmas, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu atbilstību šā papildinājuma prasībām, ir līdzīgas attiecīgajam motoram un NCD motoru saimēm. |
4.1. tabula
Pierādīšanas procesa satura izklāsts saskaņā ar 10.3. un 10.4. punkta noteikumiem
Mehānisms |
Pierādīšanas elementi |
10.3. punktā noteiktā brīdināšanas sistēmas aktivizēšanās |
— divi aktivizēšanās testi (ieskaitot reaģenta trūkumu) — pēc vajadzības papildu pierādīšanas elementi |
Pirmās pakāpes brīdināšanas sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, aktivizēšanās saskaņā ar 10.4. punktu |
— divi aktivizēšanās testi (ieskaitot reaģenta trūkumu) — pēc vajadzības papildu pierādīšanas elementi — viens griezes momenta samazināšanas tests |
Brīdināšanas sistēmas, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, aktivizēšanās saskaņā ar 10.4.6. punktu |
— divi aktivizēšanās testi (ieskaitot reaģenta trūkumu) — papildu pierādīšanas elementi pēc vajadzības |
4.3. attēls
NCD motoru saimes iepriekš pierādītā atbilstība
10.3. Brīdināšanas sistēmas aktivizēšanās pierādīšana
10.3.1. |
Brīdināšanas sistēmas aktivizēšanās atbilstību pierāda, veicot divus testus: attiecībā uz reaģenta trūkumu un vienu defektu kategoriju, kā minēts 7.–9. iedaļā. |
10.3.2. |
Pārbaudāmo defektu izvēle
|
10.3.3. |
Pierādīšana
|
10.3.4. |
Uzskata, ka brīdināšanas sistēmas aktivizēšanās pierādīšana ir pabeigta, ja pēc katra pierādīšanas testa, kas veikts saskaņā ar 10.3.3. punktu, brīdināšanas sistēma ir pienācīgi aktivizējusies. |
10.4. Sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, pierādīšana
10.4.1. |
Sistēmu, kas prasa vadītāja reakciju, pierāda, veicot testus motora izmēģinājumu stendā.
|
10.4.2. |
Testa secība pierāda sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, aktivizēšanos tad, kad trūkst reaģenta, un tad, kad tiek konstatēts kāds no 7., 8. vai 9. iedaļā minētajiem defektiem. |
10.4.3. |
Šīs pierādīšanas nolūkos: a) papildus reaģenta trūkumam apstiprinātāja iestāde izvēlas vienu no 7., 8. vai 9. iedaļā minētajiem defektiem, kas jau iepriekš izmantoti brīdināšanas sistēmas pierādīšanā; b) vienojoties ar apstiprinātāju iestādi, ražotājs drīkst paātrināt testu, modelējot situāciju, lai sasniegtu noteiktu darbības stundu skaitu; c) griezes momenta samazināšanos, kas nepieciešama, lai pierādītu pirmās pakāpes brīdināšanas sistēmas darbību, var pierādīt motora vispārēju darbības rādītāju apstiprināšanas laikā saskaņā ar šiem noteikumiem; atsevišķa griezes momenta mērīšana, pierādot, kā darbojas sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, šajā gadījumā nav nepieciešama; d) sistēmu, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, pierāda saskaņā ar 10.4.6. punkta prasībām. |
10.4.4. |
Turklāt ražotājs pierāda sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, darbību pie 7., 8. vai 9. iedaļā minētajiem defektu nosacījumiem, kuri nav izvēlēti izmantošanai 10.4.1.–10.4.3. punktā aprakstītajos pierādīšanas testos. Šos papildu pierādīšanas testus var veikt, uzrādot apstiprinātājai iestādei tehnisku pētījumu, izmantojot kā pierādījumus, piemēram, algoritmus, funkcionālas analīzes un iepriekšējo testu rezultātus.
|
10.4.5. |
Pirmās pakāpes brīdināšanas sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, pierādīšanas tests
|
10.4.6. |
Sistēmas, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, pierādīšanas tests
|
10.4.7. |
Tāpat, ja ražotājs izvēlas un ja panākta vienošanās ar apstiprinātāju iestādi, sistēmas, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, mehānismus var arī pierādīt, izmantojot nokomplektētu autoceļiem neparedzētu mobilo tehniku atbilstoši 5.4. un 10.4.1.2. punkta prasībām, uzstādot autoceļiem neparedzētu mobilo tehniku piemērotā izmēģinājumu stendā vai darbinot izmēģinājuma trasē kontrolētos apstākļos.
|
11. Vadītāja brīdināšanas sistēmu un sistēmu, kas prasa vadītāja reakciju, aktivizēšanās un izslēgšanās mehānismu apraksts
11.1. |
Lai papildinātu šā papildinājuma prasības attiecībā uz brīdināšanas sistēmu un sistēmu, kas prasa vadītāja reakciju, aktivizēšanās un izslēgšanās mehānismiem, šajā 11. iedaļā noteiktas tehniskās prasības attiecībā uz to aktivizēšanās un izslēgšanās mehānismiem. |
11.2. |
Brīdināšanas sistēmas aktivizēšanās un izslēgšanās mehānismi
|
11.3. |
Sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, aktivizēšanās un izslēgšanās mehānisms
|
11.4. |
Skaitītāja mehānisms 11.4.1. Vispārīga informācija
11.4.2. Skaitītāja mehānismu princips
|
12. Skaitītāja aktivizēšanās un izslēgšanās mehānismu apraksts
12.1. |
Šajā 12. iedaļā aprakstīti daži tipiski skaitītāja mehānismu aktivizēšanās un izslēgšanās gadījumi. Attēli un apraksti 12.2., 12.3. un 12.4. punktā šajā papildinājumā ir sniegti vienīgi ilustratīvos nolūkos, un tos nevajag uztvert kā šīs regulas prasību piemērus vai kā konkrētus attiecīgo procesu aprakstus. Skaitītāja stundas, kas minētas 4.6. un 4.7. attēlā, attiecas uz brīdinājuma, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, maksimālajām vērtībām 4.4. tabulā. Vienkāršības labad, piemēram, dotajās ilustrācijās nav minēts fakts, ka brīdināšanas sistēma aktivizēsies arī tad, kad būs aktivizējusies sistēma, kas prasa vadītāja reakciju. 4.4. attēls Skaitītāja atkārtota ieslēgšana un atiestatīšana nulles stāvoklī pēc tam, kad tā vērtība bijusi iesaldēta ![]() |
12.2. |
Aktivizēšanās un izslēgšanās mehānismu darbība tiek ilustrēta 4.5. attēlā, kad notiek reaģenta pieejamības pārraudzība četros gadījumos: a) 1. ekspluatācijas gadījums: vadītājs turpina izmantot autoceļiem neparedzētu mobilo tehniku, neraugoties uz brīdinājuma signāliem, līdz autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas darbība tiek pārtraukta; b) 1. uzpildīšanas gadījums (“atbilstoša” uzpildīšana): vadītājs uzpilda reaģenta tvertni, lai reaģenta līmenis pārsniegtu 10 % robežvērtību. Izslēdzas vadītāja brīdināšanas sistēma un sistēma, kas prasa vadītāja reakciju; c) 2. un 3. uzpildīšanas gadījums (“neatbilstoša” uzpildīšana): aktivizējas brīdināšanas sistēma. Brīdinājuma līmenis ir atkarīgs no pieejamā reaģenta daudzuma; d) 4. uzpildīšanas gadījums (“ļoti neatbilstoša” uzpildīšana): nekavējoties aktivizējas pirmās pakāpes brīdināšanas sistēma, kas prasa vadītāja reakciju. 4.5. attēls Reaģenta pieejamība ![]() |
12.3. |
Trīs gadījumi, kad reaģenta kvalitāte ir neatbilstoša, tiek ilustrēti 4.6. attēlā: a) 1. ekspluatācijas gadījums: vadītājs turpina izmantot autoceļiem neparedzētu mobilo tehniku, neraugoties uz brīdinājuma signāliem, līdz autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas darbība tiek pārtraukta; b) 1. remonta gadījums (“slikts” vai “paviršs” remonts): pēc tam, kad autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas darbība tiek pārtraukta, vadītājs nomaina reaģentu ar citas kvalitātes reaģentu, bet drīz pēc tam atkal to nomaina ar sliktas kvalitātes reaģentu. Nekavējoties atkal aktivizējas sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, un autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas darbība tiek pārtraukta pēc divām motora darbības stundām; c) 2. remonta gadījums (“labs” remonts): pēc tam, kad autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas darbība ir pārtraukta, vadītājs uzpilda labas kvalitātes reaģentu. Tomēr pēc kāda laika vadītājs atkal uzpilda sliktas kvalitātes reaģentu. Ieslēdzas brīdināšanas sistēma un sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, un skaitīšana sākas no nulles. 4.6. attēls Sliktas kvalitātes reaģenta uzpildīšana ![]() |
12.4. |
Trīs karbamīda dozēšanas sistēmas darbības traucējumu gadījumi tiek ilustrēti 4.7. attēlā. Šis attēls arī ilustrē procesu, ko piemēro attiecībā uz 9. iedaļā aprakstīto defektu pārraudzību. a) 1. ekspluatācijas gadījums: vadītājs turpina izmantot autoceļiem neparedzētu mobilo tehniku, neraugoties uz brīdinājuma signāliem, līdz autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas darbība tiek pārtraukta; b) 1. remonta gadījums (“labs” remonts): pēc tam, kad autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas darbība ir pārtraukta, vadītājs veic dozēšanas sistēmas remontu. Tomēr pēc kāda laika dozēšanas sistēmai atkal rodas darbības traucējums. Ieslēdzas brīdināšanas sistēma un sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, un skaitīšana sākas no nulles; c) 2. remonta gadījums (“slikts” remonts): darbojoties pirmās pakāpes brīdināšanas sistēmai, kas prasa vadītāja reakciju (griezes momenta samazināšanās), vadītājs veic dozēšanas sistēmas remontu. Tomēr drīz pēc tam dozēšanas sistēmai atkal rodas darbības traucējums. Nekavējoties atkal aktivizējas pirmās pakāpes brīdināšanas sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, un skaitītājs atsāk skaitīt no vērtības, pie kuras tas bija apstājies remonta brīdī. 4.7. attēls Reaģenta dozēšanas sistēmas darbības defekts ![]() |
13. Minimālās pieņemamās reaģenta koncentrācijas CDmin pierādīšana
13.1. |
ES tipa apstiprināšanas laikā ražotājs pierāda CDmin pareizo vērtību, veicot karstās palaides NRTC ciklu NRE-v-3, NRE-v-4, NRE-v-5 un NRE-v-6 apakškategorijas motoriem un piemērojamo NRSC visām pārējām kategorijām, izmantojot reaģentu ar CDmin koncentrāciju. |
13.2. |
Pirms testa veic atbilstošu NCD ciklu(-us) vai ražotāja noteikto sagatavošanas ciklu, kas ļauj noslēgtai NOx kontroles sistēmai pielāgoties reaģenta kvalitātei ar koncentrāciju CDmin. |
13.3. |
Piesārņotāju emisija šajā testā ir mazāka par NOx robežvērtību, kas noteikta 7.1.1. punktā. |
2. papildinājums
NOx kontroles pasākumu tehniskās papildprasības attiecībā uz IWP, IWA un RLR kategorijas motoriem, ietverot metodi šo stratēģiju pierādīšanai
1. Ievads
Šajā papildinājumā noteiktas papildprasības, lai nodrošinātu NOx kontroles pasākumu pareizu piemērošanu IWP, IWA un RLR kategorijas motoriem.
2. Vispārīgās prasības
Šā papildinājuma darbības jomā esošajiem motoriem papildus piemēro 1. papildinājuma prasības.
3. Izņēmumi attiecībā uz 1. papildinājuma prasībām
Lai ņemtu vērā drošības apsvērumus, šā papildinājuma darbības jomā esošajiem motoriem nepiemēro 1. papildinājumā noteiktās prasības par sistēmām, kas prasa vadītāja reakciju. Tādējādi nepiemēro šādus 1. papildinājuma punktus: 2.3.3.2., 5., 6.3., 7.3., 8.4., 9.4., 10.4. un 11.3. punktu.
4. Prasība saglabāt motora darbības starpgadījumus ar reaģenta nepietiekamu iesmidzināšanu vai reaģenta kvalitāti.
4.1. |
Iebūvētā datora žurnāla pastāvīgajā datora atmiņā vai skaitītājos ir jāreģistrē visu ar reaģenta nepietiekamu iesmidzināšanu vai reaģenta kvalitāti saistīto motora darbības starpgadījumu kopējais skaits un ilgums tā, lai nodrošinātu, ka informāciju nevar apzināti izdzēst. Valsts inspekcijām jābūt iespējai ar skenēšanas instrumentu nolasīt šos ierakstus. |
4.2. |
Saskaņā ar 4.1. punktu atmiņā reģistrēts starpgadījums sākas brīdī, kad reaģenta tvertne kļūst tukša, t. i., ja dozēšanas sistēma vairs nesaņem reaģentu no tvertnes vai ja reaģenta līmenis ir zemāks par 2,5 % no tās parastā kopējā tilpuma (pēc ražotāja izvēles). |
4.3. |
Starpgadījumiem, kas nav noteikti 4.1.1. punktā, saskaņā ar 4.1. punktu atmiņā reģistrēts starpgadījums sākas brīdī, kad attiecīgais skaitītājs sasniedz vērtību, kura prasa tūlītēju vadītāja reakciju, kā noteikts 1. papildinājuma 4.4. tabulā. |
4.4. |
Saskaņā ar 4.1. punktu atmiņā reģistrēts starpgadījums beidzas brīdī, kad starpgadījums ir novērsts. |
4.5. |
Veicot pierādīšanu saskaņā ar 1. papildinājuma 10. iedaļas prasībām, minētā papildinājuma 10.1. punkta c) apakšpunktā noteiktās sistēmas, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, pierādīšanu un attiecīgo 4.1. tabulu aizstāj ar pierādījumu, ka tiek saglabāti motora darbības starpgadījumi ar reaģenta nepietiekamu iesmidzināšanu vai reaģenta kvalitāti. Tādā gadījumā piemēro 1. papildinājuma 10.4.1. punkta prasības, un ražotājs, vienojoties ar apstiprinātāju iestādi, drīkst paātrināt testu, modelējot situāciju, lai sasniegtu noteiktu darbības stundu skaitu. |
3. papildinājums
NOx kontroles pasākumu tehniskās papildprasības RLL kategorijas motoriem
1. Ievads
Šajā papildinājumā noteiktas papildprasības, lai nodrošinātu NOx kontroles pasākumu pareizu piemērošanu RLL kategorijas motoriem. Tajā iekļautas prasības attiecībā uz motoriem, kuros emisijas samazināšanai izmanto reaģentu. ES tipa apstiprinājumu piešķir ar nosacījumu, ka tiek piemēroti šajā papildinājumā paredzētie noteikumi attiecībā uz vadītāja instrukcijām, uzstādīšanas dokumentiem un vadītāja brīdināšanas sistēmu.
2. Nepieciešamā informācija
2.1. |
Ražotājam ir jāsniedz informācija, kas pilnīgi apraksta NOx kontroles pasākumu funkcionālās darbības parametrus saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2017/656 I pielikuma A daļas 1.5. punktu. |
2.2. |
Ja emisiju kontroles sistēmai ir nepieciešams reaģents, ražotājam ir Īstenošanas regulas (ES) 2017/656 I pielikuma 3. papildinājumā noteiktajā informācijas dokumentā jānorāda šā reaģenta īpašības, tostarp reaģenta tips un informācija par koncentrāciju, kad reaģents ir šķīdumā, prasības darba temperatūrai un atsauces uz starptautiskajiem standartiem attiecībā uz sastāvu un kvalitāti. |
3. Reaģenta pieejamības un brīdināšanas sistēma
Ja izmanto reaģentu, ES tipa apstiprinājumu piešķir ar nosacījumu, ka atbilstīgi autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas konfigurācijai tiek nodrošināti indikatori vai citi piemēroti līdzekļi, kas informē vadītāju:
a) par atlikušo reaģenta daudzumu reaģenta tvertnē; ar papildu īpašu signālu informē, kad atlikušais reaģenta daudzums ir mazāks nekā 10 % no tvertnes ietilpības;
b) ja reaģenta tvertne ir tukša vai gandrīz tukša;
c) ja reaģents uzglabāšanas tvertnē neatbilst īpašībām, kas norādītas un ierakstītas Īstenošanas regulas (ES) 2017/656 I pielikuma 3. papildinājumā noteiktajā informācijas dokumentā, saskaņā ar uzstādītajiem novērtēšanas līdzekļiem;
d) ja reaģenta dozēšana tiek pārtraukta, reaģējot uz motora darbības apstākļiem, kuros dozēšana nav nepieciešama, un šo pārtraukšanu neietekmē motora ECU vai dozēšanas kontrolleris, ar nosacījumu, ka par šiem darbības apstākļiem ir informēta apstiprinātāja iestāde.
4. Reaģenta kvalitāte
Pēc ražotāja izvēles prasības attiecībā uz reaģenta atbilstību paziņotajām īpašībām un ar tām saistīto NOx emisijas pielaidi tiek izpildītas ar vienu no turpmākajiem līdzekļiem:
a) tieši līdzekļi, piemēram, reaģenta kvalitātes sensora izmantošana;
b) netieši līdzekļi, piemēram, NOx sensora izmantošana izplūdes sistēmā, lai novērtētu reaģenta efektivitāti;
c) jebkādi citi līdzekļi ar nosacījumu, ka rezultāts ir vismaz tikpat efektīvs kā rezultāts, ko var panākt, izmantojot a) un b) apakšpunktā minētos līdzekļus, un ka ir ievērotas šīs 4. iedaļas galvenās prasības.
4. papildinājums
Tehniskās prasības attiecībā uz daļiņveida piesārņotāju kontroles pasākumiem, tostarp metodi šo pasākumu pierādīšanai
1. Ievads
Šajā papildinājumā noteiktas prasības daļiņu kontroles pasākumu pareizas darbības nodrošināšanai.
2. Vispārīgās prasības
Motoru jāaprīko ar daļiņu kontroles diagnostikas sistēmu (PCD), kas spēj noteikt šajā pielikumā aplūkotos daļiņu pēcapstrādes sistēmas darbības traucējumus. Visus motorus, uz kuriem attiecas šī 2. iedaļa, projektē, konstruē un uzstāda tā, lai tie atbilstu šīm prasībām visā motora normālas ekspluatācijas laikā normālos izmantošanas apstākļos. Šā mērķa sasniegšanā ir pieņemams, ka motoriem, kas izmantoti, pārsniedzot Regulas (ES) 2016/1628 V pielikumā noteikto emisijas ilgizturības periodu, varētu būt zemāka PCD veiktspēja un jutīgums.
2.1. Nepieciešamā informācija
2.1.1. |
Ja emisiju kontroles sistēmai ir nepieciešams reaģents, piemēram, degvielā esošs katalizators, ražotājam ir Īstenošanas regulas (ES) 2017/656 I pielikuma 3. papildinājumā noteiktajā informācijas dokumentā jānorāda šā reaģenta īpašības, tostarp reaģenta tips un informācija par koncentrāciju, kad reaģents ir šķīdumā, prasības darba temperatūrai un atsauces uz starptautiskajiem standartiem attiecībā uz sastāvu un kvalitāti. |
2.1.2. |
ES tipa apstiprinājuma laikā apstiprinātājai iestādei iesniedz sīku rakstisku informāciju, kurā pilnībā aprakstītas 4. iedaļas vadītāja brīdināšanas sistēmas funkcionālās darbības īpašības. |
2.1.3. |
Ražotājs sniedz dokumentus par motora uzstādīšanu, kas, kad tos izmanto OEM, nodrošinās, ka motors, ieskaitot emisijas kontroles sistēmu, kas ir daļa no apstiprinātā motora tipa vai motora saimes, pēc uzstādīšanas autoceļiem neparedzētā mobilā tehnikā darbojas kopā ar vajadzīgajām mašīnas detaļām tā, lai tiktu ievērotas šā pielikuma prasības. Dokumentācijā ietver detalizētas tehniskās prasības un noteikumus motoram (programmatūra, aparatūra un komunikācijas sistēma), kas nepieciešams, lai motoru autoceļiem neparedzētā mobilā tehnikā uzstādītu pareizi. |
2.2. Darbības apstākļi
2.2.1. |
PCD sistēma ir darbojas šādos apstākļos: a) vides temperatūra ir no 266 K līdz 308 K (no – 7 °C līdz 35 °C); b) jebkurā augstumā zemākā nekā 1 600 m v.j.l.; c) pie motora dzesētāja temperatūras virs 343 K (70 °C). |
2.3. Diagnostikas prasības
2.3.1. |
PCD sistēma spēj noteikt šajā pielikumā aplūkotos daļiņu kontroles darbības traucējumus (PCM), izmantojot diagnostikas traucējumu kodus (DTC), kas tiek uzglabāti datora atmiņā, kā arī pēc pieprasījuma paziņot šo informāciju ārpus tehnikas. |
2.3.2. |
Prasības diagnosticētās kļūdas kodu (DTC) ierakstīšanai
|
2.3.3. |
Prasības diagnostikas traucējumu kodu (DTC) dzēšanai: a) kamēr defekts, kas ir saistīts ar attiecīgo DTC, nav novērsts, PCD sistēma nedzēš šo DTC no datora atmiņas; b) PCD sistēma var dzēst visus DTC pēc īpašniekprogrammatūras skenēšanas pieprasījuma vai pēc apkopes rīka pieprasījuma, ko nodrošina motora ražotājs, vai izmantojot piekļuves kodu, ko nodrošina motora ražotājs; c) nedzēš darbības starpgadījumu ierakstus ar apstiprinātu un aktīvu DTC, kas saglabāti pastāvīgā atmiņā, kā noteikts 5.2. punktā. |
2.3.4. |
PCD sistēma netiek programmēta vai citādi izstrādāta tā, lai daļēji vai pilnīgi deaktivizētu sistēmu motora faktiskajā ekspluatācijas laikā, pamatojoties uz autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas vecumu; sistēma arī nesatur algoritmu vai stratēģiju, kas izstrādāta, lai laika gaitā mazinātu PCD sistēmas efektivitāti. |
2.3.5. |
Visiem PCD sistēmas atkārtoti programmējamiem datora kodiem vai darbības parametriem jābūt izturīgiem pret neatļautām manipulācijām. |
2.3.6. |
PCD motoru saime Ražotājs ir atbildīgs par PCD motoru saimes grupēšanu. Motoru grupēšana PCD motoru saimē balstās uz labu tehnisko spriedumu, un tai ir nepieciešams apstiprinātājas iestādes apstiprinājums. Motori, kas nepieder tai pašai motoru saimei, var piederēt pie vienas PCD motoru saimes. 2.3.6.1. Parametri PCD motoru saimes definēšanai PCD motoru saimi var raksturot ar konstrukcijas galvenajiem parametriem, kas ir kopīgi visiem saimes motoriem. Lai motorus varētu uzskatīt par piederīgiem vienai un tai pašai PCD motoru saimei, jābūt līdzīgam šādam galveno parametru sarakstam: a) daļiņu pēcapstrādes sistēmas darbības princips (piemēram, mehāniskais, aerodinamiskais, difūzijas, inerces, periodiski reģenerējošs, nepārtraukti reģenerējošs utt.); b) PCD pārraudzības metodes; c) PCD pārraudzības kritēriji; d) pārraudzības parametri (piemēram, biežums). Šīs līdzības ražotājam uzskatāmi jāparāda, izmantojot atbilstīgus tehniskus pierādījumus vai citas atbilstīgas procedūras, un tām nepieciešams apstiprinātājas iestādes apstiprinājums. Ražotājs var pieprasīt apstiprinātājai iestādei apstiprināt nelielas atšķirības PCD pārraudzības sistēmas pārraudzības/diagnostikas metodēs, ja to prasa sistēmas konfigurācijas variācijas un ja ražotājs šīs metodes uzskata par līdzīgām un tās atšķiras vienīgi tādā mērā, lai ievērotu aplūkojamo konstrukcijas elementu konkrētos parametrus (piemēram, izmērus, izplūdes gāzu plūsmu utt.); vai to līdzību pamatā ir labs tehniskais spriedums. |
3. Tehniskās apkopes prasības
3.1. |
Visiem jaunu motoru vai tehnikas tiešajiem lietotājiem ražotājs izsniedz vai liek izsniegt rakstiskas instrukcijas par emisiju kontroles sistēmu un tās pareizu darbību saskaņā ar XV pielikumu. |
4. Vadītāja brīdināšanas sistēma
4.1. |
Autoceļiem neparedzēta mobilā tehnika ietver vadītāja brīdināšanas sistēmu ar vizuāliem brīdinājumiem. |
4.2. |
Vadītāja brīdināšanas sistēmai var būt viena vai vairākas lampiņas vai tā var rādīt īsus ziņojumus. Sistēma, ko izmanto šo ziņojumu attēlošanai, var būt tā pati, kuru izmanto citiem tehniskās apkopes vai NCD nolūkiem. Brīdināšanas sistēma norāda, kad ir vajadzīgs steidzams remonts. Ja brīdināšanas sistēmai ir ziņojumu displejs, parādās ziņojums, norādot brīdinājuma iemeslu (piemēram, “atvienots devējs” vai “nopietns ar emisiju saistīts defekts”). |
4.3. |
Pēc ražotāja izvēles brīdināšanas sistēmā var ietilpt skaņas signāls, lai pievērstu vadītāja uzmanību. Ir pieļaujams, ka vadītājs skaņas brīdinājumus izslēdz. |
4.4. |
Vadītāja brīdināšanas sistēmu aktivizē saskaņā ar 2.3.2.2. punktu. |
4.5. |
Vadītāja brīdināšanas sistēma izslēdzas, kad vairs nepastāv apstākļi, kas izraisīja tās aktivizēšanos. Nav iespējama vadītāja brīdināšanas sistēmas automātiska izslēgšanās, nenovēršot tās aktivizēšanās cēloni. |
4.6. |
Brīdināšanas sistēmu var uz laiku pārtraukt citi brīdinājuma signāli, kas sniedz svarīgus ar drošību saistītus paziņojumus. |
4.7. |
Iesniedzot pieteikumu ES tipa apstiprinājumam saskaņā ar Regulu (ES) 2016/1628, ražotājs pierāda vadītāja brīdināšanas sistēmas darbību saskaņā ar 9. iedaļu. |
5. Sistēma informācijas saglabāšanai par vadītāja brīdināšanas sistēmas aktivizēšanu
5.1 |
PCD sistēma ietver pastāvīgu datora atmiņu vai skaitītājus, lai saglabātu motora darbības starpgadījumus ar apstiprinātu un aktīvu DTC tā, lai nodrošinātu, ka informāciju nevar apzināti dzēst. |
5.2. |
PCD pastāvīgajā atmiņā saglabā visu ar apstiprinātu un aktivizētu DTC saistīto motora darbības starpgadījumu skaitu un ilgumu, ja vadītāja brīdināšanas sistēma ir bijusi aktīva 20 motora darbības stundas vai īsāku periodu (pēc ražotāja izvēles). |
5.2. |
Valsts iestādēm jābūt iespējai ar skenēšanas instrumentu nolasīt šos ierakstus. |
6. Daļiņu pēcapstrādes sistēmas noņemšanas pārraudzība
6.1. |
PCD konstatē daļiņu pēcapstrādes sistēmas pilnīgu noņemšanu, ietverot jebkuru tādu devēju noņemšanu, ko izmanto, lai pārraudzītu, aktivizētu, deaktivizētu vai modulētu tā darbību. |
7. Papildprasības attiecībā uz daļiņu pēcapstrādes sistēmu, kas izmanto reaģentu (piemēram, degvielā esošu katalizatoru)
7.1. |
Ja DTC ir apstiprināts un aktīvs, tad daļiņu pēcapstrādes sistēmas noņemšanas vai daļiņu pēcapstrādes sistēmas funkcijas zuduma gadījumā nekavējoties tiek pārtraukta reaģenta dozēšana. Dozēšana atsākas pēc DTC deaktivizēšanas. |
7.2. |
Brīdināšanas sistēma tiek aktivizēta, ja reaģenta līmenis piedevas tvertnē nokrītas zemāk par ražotāja noteikto minimālo vērtību. |
8. Tādu defektu pārraudzība, kas attiecināmi uz neatļautu manipulēšanu
8.1. |
Papildus daļiņu pēcapstrādes sistēmas noņemšanai tiek pārraudzīti arī šādi defekti, jo tos var attiecināt uz manipulēšanu: a) daļiņu pēcapstrādes sistēmas funkcijas zudums; b) PCD sistēmas defekti, kā aprakstīts 8.3. punktā. |
8.2. |
daļiņu pēcapstrādes sistēmas funkcijas zuduma pārraudzība PCD nosaka daļiņu pēcapstrādes sistēmas substrāta pilnīgu noņemšanu (“tukša tvertne”). Šādā gadījumā sistēmā joprojām atrodas daļiņu pēcapstrādes sistēmas korpuss un devēji, ko izmanto, lai pārraudzītu, aktivizētu, deaktivizētu vai modulētu tās darbību. |
8.3. |
PCD sistēmas defektu pārraudzība
|
9. Pierādīšanas prasības
9.1. Vispārīga informācija
ES tipa apstiprinājuma laikā atbilstību šā papildinājuma prasībām pierāda saskaņā ar 4.6. tabulu un šo 9. iedaļu (brīdināšanas sistēmas aktivizēšanas pierādīšana).
4.6. tabula
Pierādīšanas procesa satura izklāsts saskaņā ar 9.3. punkta noteikumiem
Mehānisms |
Pierādīšanas elementi |
4.4. punktā noteiktā brīdināšanas sistēmas aktivizēšanās |
— divi aktivizācijas testi (tostarp daļiņu pēcapstrādes sistēmas funkcijas zudums) — papildu pierādāmie elementi pēc nepieciešamības |
9.2. Motoru saimes un PCD motoru saimes
9.2.1. |
Ja motoru saimes motori ietilpst PCD motoru saimē, kurai jau piešķirts ES tipa apstiprinājums saskaņā ar 4.8. attēlu, šīs motoru saimes atbilstību uzskata par pierādītu bez turpmākas testēšanas, ja ražotājs apstiprinātājai iestādei pierāda, ka pārraudzības sistēmas, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu atbilstību šā pielikuma prasībām, ir līdzīgas attiecīgajam motoram un PCD motoru saimēm. 4.8. attēls PCD motoru saimes iepriekš pierādītā atbilstība ![]() |
9.3. Brīdināšanas sistēmas aktivizēšanās pierādīšana
9.3.1. |
Brīdināšanas sistēmas aktivizēšanās atbilstību pierāda, veicot divus testus: attiecībā uz daļiņu pēcapstrādes sistēmas funkcijas zudumu un vienu defektu kategoriju, kas minēta šā pielikuma 6. vai 8.3. punktā. |
9.3.2. |
Pārbaudāmo defektu izvēle
|
9.3.3. |
Pierādīšana
|
9.3.4. |
Uzskata, ka brīdināšanas sistēmas aktivizēšanās ir pierādīta, ja pēc katra pierādīšanas testa, kas veikts saskaņā ar 9.3.3. punktu, brīdināšanas sistēma ir pienācīgi aktivizējusies un izvēlētā defekta DTC statuss ir “apstiprināts un aktīvs”. |
9.3.5 |
Ja daļiņu pēcapstrādes sistēmai, kas izmanto reaģentu, tiek veikts pierādīšanas tests attiecībā uz daļiņu pēcapstrādes sistēmas funkcijas zudumu vai daļiņu pēcapstrādes sistēmas noņemšanu, jāapstiprina arī, tas ka ir pārtraukta reaģenta dozēšana. |
V PIELIKUMS
Ar autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas stacionārās fāzes testa ciklu saistīto mērījumu un testu apgabals
1. Vispārīgās prasības
Šo pielikumu piemēro NRE, NRG, IWP, IWA un RLR kategorijas elektroniski vadītiem motoriem, kas atbilst “V posma” emisiju robežvērtībām, kā noteikts Regulas (ES) 2016/1628 II pielikumā, un kam izmanto elektronisko vadību, lai noteiktu gan degvielas iesmidzināšanas daudzumu, gan degvielas iesmidzināšanas laiku vai lai aktivizētu, deaktivizētu vai modulētu emisiju kontroles sistēmu, ko izmanto NOx samazināšanai.
Šajā pielikumā ir noteiktas tehniskās prasības attiecībā uz lauku, kas saistīts ar attiecīgo NRSC, kurā tiek kontrolēts daudzums, par kādu emisijas drīkst pārsniegt II pielikumā noteiktās robežvērtības.
Ja dzinēju testē saskaņā ar 4. iedaļas testa prasībām, tad emisijas, kuru paraugs tiek ņemts nejauši izvēlētā punktā, kas atrodas 2. iedaļā noteiktajā piemērojamā kontroles laukā, nedrīkst pārsniegt piemērojamās emisijas robežvērtības, kuras noteiktas Regulas (ES) 2016/1628 II pielikumā un reizinātas ar 2,0.
Šā pielikuma 3. iedaļā ir izklāstīts, kā tehniskais dienests emisiju stenda testa laikā izvēlas papildu mērījumu punktus kontroles laukā, lai pierādītu, ka ir izpildītas 1. iedaļas prasības.
Ražotājs var pieprasīt, lai 3. iedaļā noteiktās pierādīšanas laikā tehniskais dienests izslēdz darbības punktus no 2. iedaļā noteiktajiem kontroles laukiem. Tehniskais dienests var atļaut tos izslēgt, ja ražotājs var uzskatāmi pierādīt, ka motors nevar darboties šādos punktos jebkādā autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas kombinācijā.
Uzstādīšanas instrukcijās, ko ražotājs nodrošina OEM saskaņā ar XIV pielikumu, norāda piemērojamā kontroles lauka augšējo un apakšējo robežu un ietver paziņojumu, lai precīzi norādītu, ka OEM nedrīkst motoru uzstādīt ierobežojošā veidā, liekot tam pastāvīgi darboties tikai ar apgriezieniem un slodzes punktos, kuri ir ārpus kontroles lauka, attiecībā uz griezes momenta līkni, kas atbilst apstiprinātajam motora tipam vai motora saimei.
2. Motora kontroles lauks
Motora testa piemērojamais kontroles lauks ir 2. iedaļā noteiktais lauks, kas atbilst testa motora piemērojamam NRSC.
2.1. Kontroles lauks motoriem, ko testē NRSC ciklā C1
Šie motori darbojas ar dažādiem apgriezieniem un slodzi. Ir piemērojami dažādi kontroles lauku izņēmumi atkarībā no motora (apakš)kategorijas un darbības apgriezieniem.
2.1.1. |
Dažādu apgriezienu NRE kategorijas motori ar maksimālo lietderīgo jaudu ≥ 19 kW, dažādu apgriezienu IWA kategorijas motori ar maksimālo lietderīgo jaudu ≥ 300 kW, dažādu apgriezienu RLR kategorijas motori un dažādu apgriezienu NRG kategorijas motori. Kontroles lauku (sk. 5.1. attēlu) nosaka šādi: griezes momenta augstākā robežvērtība : pilnas slodzes griezes momenta līkne; apgriezienu skaita diapazons : apgriezienu skaits A līdz n hi; kur: apgriezienu skaits A = n lo + 0,15 × (n hi – n lo);
Šādus motora darbības apstākļus neietver testēšanā: a) punktus zem 30 % maksimālā griezes momenta; b) punktus zem 30 % maksimālās lietderīgās jaudas. Ja izmērītais apgriezienu skaits ir ± 3 % robežās no ražotāja deklarētā apgriezienu skaita, izmanto deklarēto apgriezienu skaitu. Ja kāda testa apgriezienu skaita pielaide ir pārsniegta, tad izmanto izmērīto motora apgriezienu skaitu. Testa starppunktus kontroles laukā nosaka šādi: % griezes moments = % no maksimālā griezes momenta;
kur: n100 % ir 100 % apgriezieni attiecīgajam testa ciklam. 5.1. attēls Kontroles lauks dažādu apgriezienu NRE kategorijas motoriem ar maksimālo lietderīgo jaudu ≥ 19 kW, dažādu apgriezienu IWA kategorijas motoriem ar maksimālo lietderīgo jaudu ≥ 300 kW un dažādu apgriezienu NRG kategorijas motoriem. ![]() |
2.1.2. |
Dažādu apgriezienu NRE kategorijas motori ar maksimālo lietderīgo jaudu < 19 kW un dažādu apgriezienu IWA kategorijas motori ar maksimālo lietderīgo jaudu < 300 kW Piemēro 2.1.1. punktā noteikto kontroles lauku, bet paredz papildu izņēmumu motora darbības apstākļiem, kā noteikts šajā punktā un parādīts 5.2. un 5.3. attēlā: a) tikai daļiņām, ja apgriezienu skaits C ir mazāks par 2400 apgr./min, punkti pa labi no līknes vai uz leju pa līkni, kas izveidota, savienojot punktus pie 30 % no maksimālā griezes momenta vai 30 % no maksimālās tīrās jaudas atkarībā no tā, kurš ir lielāks – pie apgriezienu skaita B un 70 % no maksimālās tīrās jaudas pie liela pagriezienu skaita; b) tikai daļiņām, ja apgriezienu skaits C ir 2400 apgr./min vai lielāks, punkti pa labi no līknes, kas izveidota, savienojot punktus pie 30 % no maksimālā griezes momenta vai 30 % no maksimālās tīrās jaudas atkarībā no tā, kurš ir lielāks – pie apgriezienu skaita B, 50 % no maksimālās tīrās jaudas pie 2400 apgr./min un 70 % no maksimālās tīrās jaudas pie liela pagriezienu skaita. kur: apgriezienu skaits B = n lo + 0,5 × (n hi – n lo); apgriezienu skaits C = n lo + 0,75 × (n hi – n lo).
Ja izmērītais apgriezienu skaits A, B un C ir ±3 % robežās no ražotāja deklarētā apgriezienu skaita, tad izmanto deklarēto apgriezienu skaitu. Ja kāda testa apgriezienu skaita pielaide ir pārsniegta, tad izmanto izmērīto motora apgriezienu skaitu. 5.2. attēls Kontroles lauks dažādu apgriezienu NRE kategorijas motoriem ar maksimālo lietderīgo jaudu < 19 kW un dažādu apgriezienu motoriem IWA kategorijas motoriem ar maksimālo lietderīgo jaudu < 300 kW, apgriezienu skaitu C < 2 400 apgr./min (rpm) ![]() Atslēga
5.3. attēls Kontroles lauks dažādu apgriezienu NRE kategorijas motoriem ar maksimālo lietderīgo jaudu < 19 kW un dažādu apgriezienu motoriem IWA kategorijas motoriem ar maksimālo lietderīgo jaudu < 300 kW, apgriezienu skaitu C ≥ 2 400 apgr./min (rpm) ![]() Atslēga:
|
2.2. Kontroles lauks motoriem, ko testē NRSC ciklos D2, E2 un G2
Šos motorus galvenokārt izmanto pie apgriezienu skaita, kas daudz neatšķiras no to paredzētajiem ekspluatācijas apgriezieniem, tādēļ kontroles lauku nosaka kā:
apgriezienu skaits |
: |
100 % |
griezes momenta diapazons |
: |
50 % no griezes momenta, kas atbilst maksimālajai jaudai |
2.3. Kontroles lauks motoriem, ko testē NRSC ciklā E3
Šos motorus galvenokārt izmanto pie apgriezienu skaita, kas ir nedaudz lielāks vai mazāks par fiksēta soļa propellera līkni. Kontroles lauks ir saistīts ar propellera līkni; tam ir matemātisku vienādojumu kāpinātājs, kas nosaka kontroles lauka robežas. Kontroles lauku nosaka šādi:
Mazākais apgriezienu skaits |
: |
0,7, × n 100 % |
Augstākās robežas līkne |
: |
%power = 100 × ( %speed/90)3,5 |
Zemākās robežas līkne |
: |
%power = 70 × ( %speed/100)2,5 |
Augstākā jaudas robežvērtība |
: |
Pilnas slodzes jaudas līkne |
Augstākā apgriezienu skaita robežvērtība |
: |
Maksimālais regulatora pieļautais apgriezienu skaits |
kur:
%power ir % no maksimālās tīrās jaudas;
%speed ir % no
ir 100 % apgriezieni attiecīgajam testa ciklam.
5.4. attēls
Kontroles lauks motoriem, ko testē NRSC ciklā E3
Atslēga:
1 |
Mazākais apgriezienu skaits |
2 |
Augstākās robežas līkne |
3 |
Zemākās robežas līkne |
4 |
Pilnas slodzes jaudas līkne |
5 |
Regulatora maksimālā apgriezienu skaita līkne |
6 |
Motora kontroles lauks |
3. Pierādīšanas prasības
Tehniskais dienests pēc nejaušības principa izvēlas slodzes un apgriezienu skaita punktus testēšanai kontroles laukā. Motoriem, kam piemēro 2.1. punktu, izvēlas trīs punktus. Motoriem, kam piemēro 2.2. punktu, izvēlas vienu punktu. Motoriem, kam piemēro 2.3. vai 2.4. punktu, izvēlas divus punktus. Tehniskais dienests pēc nejaušības principa nosaka arī šo testa punktu secību. Testu veic saskaņā ar NRSC pamatprasībām, tomēr katru testa punktu novērtē atsevišķi.
4. Testa prasības
Testu uzreiz pēc diskrētā režīma NRSC veic šādi:
a) testu veic nekavējoties pēc diskrētā režīma NRSC, kā aprakstīts VI pielikuma 7.8.1.2. punkta a)–e) apakšpunktā, bet pirms pēctesta procedūras saskaņā ar f) apakšpunktu vai pēc pakāpeniski modālā stacionārās fāzes testa ciklu (RMC) testa saskaņā ar VI pielikuma 7.8.2.3. punkta a)–d) apakšpunktu, bet pirms pēctesta procedūras(-ām) saskaņā ar e) apakšpunktu;
b) testus veic, kā paredzēts VI pielikuma 7.8.1.2. punkta b)–e) apakšpunktā, izmantojot vairāku filtru metodi (viens filtrs katram testa punktam) katram no izvēlētajiem testa punktiem saskaņā ar 3. iedaļu;
c) aprēķina konkrēto emisijas vērtību (g/kWh vai #/kWh pēc vajadzības) katram testa punktam;
d) emisijas vērtības var aprēķināt uz masas bāzes, izmantojot VII pielikuma 2. iedaļu, vai uz molārās bāzes, izmantojot VII pielikuma 3. iedaļu, tomēr tām jāatbilst metodei, ko izmanto diskrētā režīma NRSC vai RMC testam;
e) attiecīgā gadījumā gāzveida un PN emisijas summas aprēķināšanai Nmode 7-63. vienādojumā nosaka kā “1” un izmanto svēruma koeficientu 1;
f) daļiņu aprēķiniem izmanto vairāku filtru metodi; summas aprēķināšanai Nmode 7-64. vienādojumā nosaka kā “1” un izmanto svēruma koeficientu 1.
VI PIELIKUMS
Emisiju testu veikšana un prasības mēriekārtām
1. Ievads
Šajā pielikumā ir aprakstīta testējamā motora gāzveida un cietdaļiņu piesārņotāju emisiju noteikšanas metode un mēriekārtu specifikācijas. Sākot no 6. iedaļas, šā pielikuma numerācija atbilst Vispārējo tehnisko noteikumu Nr. 11 par NRMM un ANO Noteikumu Nr. 96 03. grozījumu sērijas 4.B pielikuma numerācijai. Tomēr daži punkti Vispārējo tehnisko noteikumos Nr. 11 par NRMM šajā pielikumā nav vajadzīgi vai ir grozīti saskaņā ar tehnisko progresu.
2. Vispārīgs pārskats
Šajā pielikumā ietverti šādi tehniskie noteikumi, kas vajadzīgi, lai veiktu emisiju testu. Papildu noteikumi ir uzskaitīti 3. punktā.
— 5. iedaļa: Veiktspējas prasības, tostarp testu ātrumu noteikšana
— 6. iedaļa: Testa apstākļi, tostarp kartera gāzu emisiju aprēķināšanas metode un izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmu nepārtrauktās un neregulārās reģenerācijas noteikšanas un aprēķināšanas metode
— 7. iedaļa: Testa procedūras, tostarp motora kartēšana, testa ciklu ģenerēšana un testa ciklu izpildes procedūra
— 8. iedaļa: Mērīšanas procedūras, tostarp instrumentu kalibrēšana un veiktspējas pārbaudes, kā arī instrumentu apstiprināšana testa veikšanai
— 9. iedaļa: Mēriekārtas, tostarp mērinstrumenti, atšķaidīšanas procedūras, paraugu ņemšanas procedūras un analītisko gāzu un masas standarti
— 1. papildinājums: PN mērīšanas procedūra
3. Saistītie pielikumi
Datu novērtēšana un aprēķināšana |
: |
VII pielikums |
Testa procedūras divu degvielu motoriem |
: |
VIII pielikums |
Etalondegvielas |
: |
IX pielikums |
Testa cikli |
: |
XVII pielikums |
4. Vispārīgās prasības
Testēšanai paredzētajiem motoriem ir jāatbilst 5. iedaļā noteiktajām veiktspējas prasībām, kad tos testē saskaņā ar 6. iedaļā noteiktajiem testa apstākļiem un 7. iedaļā noteiktajām testa procedūrām.
5. Veiktspējas prasības
5.1. CO2 un NH3 gāzveida un cietdaļiņu piesārņotāju emisijas
Piesārņotāju vidū ir šādas vielas:
a) slāpekļa oksīdi, NOx;
b) ogļūdeņraži, ko izsaka kā kopējos ogļūdeņražus HC vai THC;
c) oglekļa oksīds, CO;
d) cietās daļiņas, PM;
e) daļiņu skaits, PN.
Motora radīto gāzveida un cietdaļiņu piesārņotāju un CO2 izmērītās vērtības attiecas uz īpatnējām emisijām gramos uz kilovatstundu (g/kWh).
Mēra tos gāzveida un cietdaļiņu piesārņotājus, kuru robežvērtības ir piemērojamas motoru apakškategorijai, ko testē saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1628 II pielikumu. Rezultāti, ietverot saskaņā ar III pielikumu noteikto nolietošanās koeficientu, nedrīkst pārsniegt piemērojamās robežvērtības.
CO2 mēra un paziņo visām motoru apakškategorijām, kā noteikts Regulas (ES) 2016/1628 41. panta 4. punktā.
Papildus izmēra amonjaka (NH3) emisijas vidējo vērtību, kā noteikts saskaņā ar IV pielikuma 3. iedaļu, ja motora emisiju kontroles sistēmā ietvertie NOx kontroles pasākumi paredz reaģenta izmantošanu, un tā nedrīkst pārsniegt minētajā iedaļā noteiktās vērtības.
Emisijas nosaka darbības ciklos (stacionārā fāzes un/vai pārejas fāzes testa ciklos), kā aprakstīts XVII pielikuma 7. iedaļā. Mērījumu sistēmām ir jāatbilst kalibrēšanas un veiktspējas pārbaužu prasībām, kas noteiktas 8. iedaļā, izmantojot 9. iedaļā noteiktās mēriekārtas.
Citas sistēmas vai analizatorus var apstiprināt tipa apstiprinātāja iestāde, ja konstatē, ka tie dod līdzvērtīgus rezultātus atbilstīgi 5.1.1. punktam. Rezultātus aprēķina saskaņā ar VII pielikuma prasībām.
5.1.1. Līdzvērtīgums
Sistēmas līdzvērtīgumu nosaka, pamatojoties uz septiņu (vai vairāk) paraugu pāru korelācijas izpēti starp aplūkojamo sistēmu un kādu no sistēmām, kas minēta šajā pielikumā. “Rezultāti” attiecas uz specifiskā ciklā svērto emisijas vērtību. Korelācijas testu veic tajā pašā laboratorijā, testēšanas telpā un ar to pašu motoru, un to vēlams veikt paralēli. Parauga pāru līdzvērtīgumu nosaka, izmantojot F testa un t testa statistiku, kā aprakstīts VII pielikuma 3. papildinājumā, ko iegūst pie iepriekš aprakstītajiem laboratorijas, testēšanas telpas un motora apstākļiem. Netipiskas datu kopas nosaka atbilstīgi ISO 5725 un izslēdz no datubāzes. Sistēmas, ko izmanto mijiedarbības testam, apstiprina apstiprinātāja iestāde.
5.2. Testa ciklu vispārīgās prasības
5.2.1. |
ES tipa apstiprinājuma testu veic, izmantojot atbilstīgu NRSC un, kur piemērojams, NRTC vai LSI-NRTC, kā noteikts Regulas (ES) 2016/1628 24. pantā un IV pielikumā. |
5.2.2. |
NRSC ciklu tehniskās specifikācijas un parametri ir noteikti XVII pielikuma 1. papildinājumā (diskrēta režīma NRSC) un 2. papildinājumā (pakāpenisks modālais NRSC). Pēc ražotāja izvēles NRSC var īstenot kā diskrēta režīma NRSC vai, kur iespējams, kā pakāpeniski modālo NRSC (“RMC”), kā noteikts 7.4.1. punktā. |
5.2.3. |
NRTC un LSI-NRTC tehniskās specifikācijas un parametri ir noteikti XVII pielikuma 3. papildinājumā. |
5.2.4. |
Testa cikli, kas noteikti 7.4. punktā un XVII pielikumā, balstās uz maksimālā griezes momenta vai maksimālās jaudas un testa apgriezienu procentuālajām vērtībām, kas ir jānosaka, lai pareizi veiktu testa ciklus: a) 100 % apgriezieni (maksimālie testa apgriezieni (MTS) vai nominālais apgriezienu skaits); b) starpapgriezieni, kā norādīts 5.2.5.4. punktā; c) brīvgaitas apgriezieni, kā norādīts 5.2.5.5. punktā. Testa apgriezienu noteikšana ir izklāstīta 5.2.5. punktā. Griezes moments un jaudas izmantošana ir noteikta 5.2.6. punktā. |
5.2.5. |
Testa apgriezieni 5.2.5.1. Maksimālie testa apgriezieni (MTS) MTS aprēķina saskaņā ar 5.2.5.1.1. vai 5.2.5.1.3. punktu. 5.2.5.1.1. MTS aprēķināšana Lai aprēķinātu MTS, saskaņā ar 7.4. punktu veic pārejas fāzes kartēšanas procedūru. Pēc tam MTS nosaka no motora apgriezienu kartētajām vērtībām attiecībā pret jaudu. MTS aprēķina, izmantojot vienādojumu (6-1), (6-2) vai (6-3):
ar:
c) Ja ir tikai viens apgriezienu skaits, pie kura (n 2 norm i + P 2 norm i ) ir vienāda ar 98 % no (n 2 norm i + P 2 norm i ) maksimālās vērtības:
ar:
kur:
Starp kartētajām vērtībām izmanto lineāro interpolāciju, lai noteiktu: a) apgriezienu skaitu, pie kura jauda ir vienāda ar 98 % no P
max; ja ir tikai viens apgriezienu skaits, pie kura jauda ir vienāda ar 98 % no Pmax, nPmax
b) apgriezienu skaitu, pie kura (n 2 norm i + P 2 n orm i ) ir vienāda ar 98 % no (n 2 norm i + P 2 n orm i ) maksimālās vērtības. 5.2.5.1.2. Norādītā MTS izmantošana Ja saskaņā ar 5.2.5.1.1. vai 5.2.5.1.3. punktu aprēķinātie MTS ir ± 3 % robežās no ražotāja norādītajiem MTS, emisiju testam var izmantot norādītos MTS. Ja pielaide tiek pārsniegta, emisiju testam izmanto izmērītos MTS. 5.2.5.1.3. Noregulētā MTS izmantošana Ja pilnas slodzes līknes lejupejošajai daļai ir ļoti stāva mala, tas var apgrūtināt pareizu braucienu pie 105 % NRTC apgriezieniem. Tādā gadījumā, iepriekš vienojoties ar tehnisko dienestu, ir atļauts izmantot alternatīvu MTS vērtību, kas noteikta, izmantojot šādas metodes: a) MTS var nedaudz samazināt (ne vairāk kā par 3 %), lai būtu iespējams NRTC pareizs brauciens; b) Aprēķina alternatīvo MTS, izmantojot vienādojuma (6-4):
kur:
5.2.5.2. Nominālais apgriezienu skaits Nominālais apgriezienu skaits ir noteikts Regulas (ES) 2016/1628 3. panta 29. punktā. Nominālo apgriezienu skaitu dažādu apgriezienu motoriem, kam veic emisiju testu, nosaka ar 7.6. iedaļā noteikto piemērojamo kartēšanas procedūru. Dažādu apgriezienu motoru nominālo apgriezienu skaitu ražotājs norāda atbilstīgi regulatora parametriem. Ja motora tipam, kas aprīkots ar alternatīvu apgriezienu skaitu, kas atļauts saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1628 3. panta 21. punktu, veic emisiju testu, norāda un testē katru alternatīvo apgriezienu skaitu. Ja saskaņā ar 7.6. iedaļas kartēšanas procedūru noteiktais nominālais apgriezienu skaits NRS kategorijas motoriem ar regulatoru ir ± 150 rpm (apgr./min.) ražotāja norādītās vērtības robežās, vai ± 350 rpm (apgr./min.) vai ± 4 % robežās NRS kategorijas motoriem bez regulatora, tad atkarībā no tā, kura vērtība ir mazāka, jeb ai ir ± 100 rpm (apgr./min.) robežās visām pārējām motoru kategorijām, var izmantot paziņoto vērtību. Ja pielaide tiek pārsniegta, izmanto ar kartēšanas procedūru noteikto nominālo apgriezienu skaitu. NRSh kategorijas motoriem 100 % testa apgriezieni nedrīkst pārsniegt ± 350 rpm (apgr./min.) no nominālā apgriezienu skaita. Jebkuram stacionārās fāzes testa ciklam nominālā apgriezienu skaita vietā var izmantot MTS. 5.2.5.3. Dažādu apgriezienu motoru maksimālais griezes moments Maksimālais griezes moments, ko nosaka no maksimālā griezes momenta līknes, kura iegūta ar piemērojamo motora kartēšanas procedūru, kā izklāstīts 7.6.1. vai 7.6.2. punktā, ir viena no šādām vērtībām: a) apgriezieni, pie kuriem reģistrēta augstākā griezes momenta vērtība; vai b) ir mazākā un lielākā apgriezienu skaita vidējā vērtība, pie kuras griezes moments ir vienāds ar 98 % no maksimālā griezes momenta. Ja vajadzīgs, var izmantot lineāro interpolāciju, lai noteiktu apgriezienus, pie kuriem griezes moments ir vienāds ar 98 % no maksimālā griezes momenta. Ja maksimālais griezes moments, kas noteikts no maksimālā griezes momenta līknes, ir ± 4 % robežās no ražotāja norādītā maksimālā griezes momenta NRS vai NRSh kategorijas motoriem vai ± 2,5 % robežās no ražotāja norādītā maksimālā griezes momenta visām pārējām motoru kategorijām, šīs regulas vajadzībām var izmantot norādīto vērtību. Ja pielaide tiek pārsniegta, izmanto maksimālo griezes momentu, kas noteikts no maksimālā griezes momenta līknes. 5.2.5.4. Starpapgriezienu skaits Starpapgriezienu skaitam ir jāatbilst vienai šādām prasībām: a) motoriem, kam paredzēts darboties pie pilnas slodzes griezes momentam atbilstoša apgriezienu skaita, starpapgriezienu skaits ir apgriezienu skaits maksimālajā griezes momentā, ja tas ir starp 60 % un 75 % no nominālā apgriezienu skaita; b) ja apgriezienu skaits maksimālajā griezes momentā ir mazāks par 60 % no nominālā apgriezienu skaita, tad starpapgriezienu skaits ir 60 % no nominālā apgriezienu skaita; c) ja apgriezienu skaits maksimālajā griezes momentā ir lielāks par 75 % no nominālā apgriezienu skaita, tad starpapgriezienu skaits ir 75 % no nominālā apgriezienu skaita; ja motors spēj darboties tikai ar apgriezienu skaitu, kas lielāks par 75 % no nominālā apgriezienu skaita, tad starpapgriezienu skaits ir mazākais apgriezienu skaits, pie kura motors spēj darboties; d) motoriem, kam nav paredzēts darboties pie pilnas slodzes griezes momentam atbilstoša apgriezienu skaita stacionāras fāzes apstākļos, starpapgriezienu skaits ir starp 60 % un 70 % no nominālā apgriezienu skaita; e) motoriem, kas jātestē G1 ciklā, izņemot ATS kategorijas motorus, starpapgriezienu skaits ir 85 % no nominālā apgriezienu skaita; f) ATS kategorijas motoriem, kas jātestē G1 ciklā, starpapgriezienu skaits ir 60 % vai 85 % no nominālā apgriezienu skaita atkarībā no tā, kurš ir tuvāks faktiskajam maksimālajam griezes momentam. Ja nominālā apgriezienu skaita vietā 100 % testa apgriezieniem izmanto MTS, tad, nosakot starpapgriezienu skaitu, MTS aizstāj arī nominālo apgriezienu skaitu. 5.2.5.5. Brīvgaitas apgriezieni Brīvgaitas apgriezieni ir motora mazākais apgriezienu skaits ar minimālo slodzi (lielāka vai vienāda ar nulles slodzi), motora regulatora funkcijai kontrolējot motora apgriezienu skaitu. Tādu motoru gadījumā, kuriem nav regulatora funkcijas, kas kontrolē brīvgaitu, brīvgaita ir ražotāja norādītā vērtība attiecībā uz mazāko iespējamo apgriezienu skaitu ar minimālo slodzi. Jāņem vērā, ka siltā brīvgaita ir iesildīta motora brīvgaita. 5.2.5.6. Testa apgriezieni pastāvīga ātruma motoriem Pastāvīgu apgriezienu motoru regulatori, iespējams, nespēj vienmēr uzturēt precīzi pastāvīgu ātrumu. Parasti ātrums var samazināties par (0,1 līdz 10) % salīdzinājumā ar ātrumu pie nulles slodzes, tādējādi minimālais ātrums ir konstatējams līdzās motora maksimālās jaudas punktam. Testa apgriezienus pastāvīgu apgriezienu motoriem var pieprasīt, izmantojot motorā uzstādītu regulatoru vai testgultnes apgriezienu pieprasījumu, ja tas aizstāj motora regulatoru. Ja izmanto motorā uzstādītu regulatoru, 100 % apgriezieni ir motora regulētie apgriezieni, kā noteikts 2. panta 24. punktā. Ja izmanto testgultnes apgriezienu pieprasījuma signālu, lai imitētu regulatoru, tad 100 % apgriezieni pie nulles slodzes ir ražotāja noteiktie apgriezieni bez slodzes šim regulatora iestatījumam un 100 % apgriezieni pie pilnas slodzes ir šā regulatora iestatījuma nominālais apgriezienu skaits. Lai noteiktu apgriezienus pārējiem testa režīmiem, izmanto interpolāciju. Ja regulatoram ir izohronās darbības iestatījums vai ja ražotāja norādītais apgriezienu skaits un apgriezieni bez slodzes atšķiras par ne vairāk kā 3 %, tad 100 % apgriezieniem visos slodzes punktos var izmantot ražotāja norādīto vienu vērtību. |
5.2.6. |
Griezes moments un jauda 5.2.6.1. Griezes moments Griezes momenta vērtības, kas sniegtas testa ciklos, ir procentuālas vērtības, kas konkrētā testa režīmā atspoguļo kādu no šiem faktoriem: a) vajadzīgā griezes momenta un maksimālā iespējamā griezes momenta attiecība pie noteiktiem testa apgriezieniem (visi cikli, izņemot D2 un E2); b) vajadzīgā griezes momenta un ražotāja norādītajai nominālajai lietderīgajai jaudai atbilstošā griezes momenta attiecība (D2 un E2 cikls). 5.2.6.2. Jauda Jaudas vērtības, kas uzrādītas testa ciklos, ir procentuālas vērtības, kas konkrētā testa režīmā atspoguļo kādu no šiem faktoriem: a) E3 testa ciklam – jaudas vērtība ir maksimālā lietderīgās jaudas procentuālā vērtība pie 100 % apgriezieniem, jo šā cikla pamatā ir teorētiska dzenskrūves raksturlīkne kuģiem, kas darbojas ar lieljaudas motoriem bez garuma ierobežojuma; b) F testa ciklam – jaudas vērtība ir maksimālās lietderīgās jaudas procentuālā vērtība pie konkrētiem testa apgriezieniem, izņemot brīvgaitas apgriezienus, kad tā ir maksimālās lietderīgās jaudas procentuālā vērtība pie 100 % apgriezieniem. |
6. Testa apstākļi
6.1. Testa nosacījumi laboratorijā
Izmēra motora ieplūdes gaisa absolūto temperatūru (T a), kas izteikta kelvinos, un sausas atmosfēras spiedienu (p s), kas izteikts kPa, un parametru f a nosaka saskaņā ar turpmāk izklāstīto un, izmantojot vienādojumu (6-5) vai (6-6). Ja atmosfēras spiedienu mēra cauruļvadā, tad starp atmosfēru un mērījuma veikšanas vietu nodrošina nelielu spiediena zudumu un paskaidro plūsmas radītās izmaiņas cauruļvada statiskajā spiedienā. Daudzcilindru motoros, kam ir atsevišķas ieplūdes kolektoru grupas, piemēram, V veida motora konfigurācija, ņem atsevišķo grupu vidējo temperatūru. Par parametru fa ziņo kopā ar testa rezultātiem.
Dabiskas velkmes un mehāniskas kompresijas motoriem:
|
(6-5) |
Turbokompresoriem ar ieplūdes gaisa dzesēšanu vai bez tās:
|
(6-6) |
6.1.1. |
Lai testu atzītu par derīgu, jāizpilda abi šie nosacījumi: a) f a ir jābūt 0,93 ≤ f a ≤ 1,07 robežās, izņemot gadījumus, kas atļauti 6.1.2. un 6.1.4. punktā; b) Ieplūdes gaisa temperatūra ir jāuztur 298 ± 5 K (25 ± 5 °C) robežās, un tā jāmēra pirms visām motora sastāvdaļām, izņemot gadījumus, kas atļauti 6.1.3. un 6.1.4. punktā, un kā noteikts 6.1.5. un 6.1.6. punktā. |
6.1.2. |
Ja tās laboratorijas augstums virs jūras līmeņa, kurā testē motoru, pārsniedz 600 m, tad pēc vienošanās ar ražotāju f a drīkst pārsniegt 1,07 ar nosacījumu, ka p s nav mazāks par 80 kPa. |
6.1.3. |
Ja testētā motora jauda ir lielāka par 560 kW, tad pēc vienošanās ar ražotāju ieplūdes gaisa temperatūras maksimālā vērtība drīkst pārsniegt 303 K (30 C) ar nosacījumu, ka tā nepārsniedz 308 K (35 °C). |
6.1.4. |
Ja tās laboratorijas augstums virs jūras līmeņa, kurā testē motoru, pārsniedz 300 m un ja testētā motora jauda ir lielāka par 560 kW, pēc vienošanās ar ražotāju f a drīkst pārsniegt 1,07 ar nosacījumu, ka p s nav mazāks par 80 kPa, un ieplūdes gaisa temperatūras maksimālā vērtība drīkst pārsniegt 303 K (30 °C) ar nosacījumu, ka tā nepārsniedz 308 K (35 °C). |
6.1.5. |
NRS kategorijas motoru saimes gadījumā, kuras motoru jauda ir mazāka nekā 19 kW un kurā ietilpst tikai un vienīgi sniega metējos izmantojami motoru tipi, ieplūdes gaisa temperatūru uztur 273 K un 268 K (0–5 °C) robežās. |
6.1.6. |
SMB kategorijas motoru gadījumā ieplūdes gaisa temperatūru uztur 263 ± 5 K (–10 ± 5 °C) robežās, izņemot kā atļauts 6.1.6.1. punktā.
|
6.1.7. |
Atļauts izmantot: a) atmosfēras spiediena mērītāju, kā izvaddatus izmanto kā atmosfēras spiedienu visam testa objektam, kas ir vairāk nekā viena dinamometriskā testa šūna, kamēr ieplūdes gaisa apstrādes iekārta uztur apkārtējās vides spiedienu, kādā motors tiek testēts, ±1 kPa kopējā atmosfēras spiediena robežās; b) mitruma mērītāju, kā izvaddatus izmanto kā mitruma rādījumu visam testa objektam, kas ir vairāk nekā viena dinamometriskā testa šūna, kamēr ieplūdes gaisa apstrādes iekārta uztur rasas punktu, kādam pastāvot motors tiek testēts, ±0,5 K kopējā mitruma robežās; |
6.2. Motori ar uzpūtes gaisa dzesēšanu
a) Izmanto uzpūtes gaisa dzeses sistēmu ar kopēju ieplūdes gaisa jaudu, kas ir raksturīga lietošanā esošo motoru ražošanā uzstādītajai. Konstruē laboratorijas uzpūtes gaisa dzeses sistēmu, lai līdz minimumam samazinātu kondensāta uzkrāšanos. Uzkrājušos kondensātu pirms emisiju testēšanas novada, un visas novadcaurulītes pilnībā noslēdz. Emisiju testa laikā caurulītes ir noslēgtas. Nodrošina šādus dzeses šķidruma ekspluatācijas apstākļus:
a) visā testēšanas laikā pie turbopūtes gaisa dzesētāja ieplūdes nodrošina dzeses šķidruma temperatūru vismaz 20 °C līmenī;
b) pie nominālajiem apgriezieniem un pilnas slodzes gaisa dzesētāja plūsmas ātrumu iestata tā, lai nodrošinātu gaisa temperatūru ± 5 °C robežās no ražotāja paredzētās vērtības aiz uzpūtes gaisa dzesētāju izvada. Gaisa izplūdes temperatūru mēra ražotāja noteiktajā vietā. Šo dzeses šķidruma plūsmas ātruma iestatīšanas punktu izmanto visā testēšanas laikā;
c) Ja motora ražotājs attiecībā uz turbopūtes gaisa dzeses sistēmu nodrošina spiediena krituma ierobežojumus, nodrošina, lai spiediena kritums turbopūtes gaisa dzeses sistēmā ražotāja norādītajos motora stāvokļos atbilst ražotāja norādītajiem ierobežojumiem. Spiediena kritumu mēra ražotāja norādītajās vietās.
Ja nominālo apgriezienu vietā izmanto 5.2.5.1. punktā noteiktos MTS, lai veiktu testa ciklu, šos apgriezienus var izmantot nominālo apgriezienu vietā, iestatot uzpūtes gaisa temperatūru.
Mērķis ir nodrošināt tādus emisiju rezultātus, kas atspoguļo ekspluatāciju. Ja pamatots inženiertehniskais atzinums liecina par to, ka šajā iedaļā paredzēto specifikāciju dēļ notiktu testēšana, kas nav reprezentatīva (piem., ieplūdes gaisa pārmērīga atdzesēšana), reprezentatīvāku rezultātu iegūšanai var izmantot sarežģītākus uzpūtes gaisa spiediena krituma, dzesētāja temperatūras un plūsmas ātruma iestatīšanas punktus un pārbaudes.
6.3. Motora jauda
6.3.1. Emisijas mērīšanas pamats
Īpatnējās emisijas mērīšanas pamats ir lietderīgā jauda bez korekcijas, kā noteikts Regulas (ES) 2016/1628 3. panta 23. punktā.
6.3.2. Uzstādāmās papildiekārtas
Testa laikā papildiekārtas, kas nepieciešamas motora darbībai, uzstāda izmēģinājumu stendā atbilstīgi 2. papildinājuma prasībām.
Ja testam nav iespējams uzstādīt vajadzīgās papildiekārtas, nosaka to patērēto jaudu, ko atņem no izmērītās motora jaudas.
6.3.3. Demontējamās papildiekārtas
Konkrētas papildiekārtas, kuras ir saistītas ar iekārtas darbību un kuras var būt uzstādītas autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas motoram, testa veikšanas laikā noņem.
Ja papildiekārtas nav iespējams noņemt, var noteikt to patērēto jaudu bez slodzes un pieskaitīt izmērītajai motora jaudai (sk. g piezīmi 2. papildinājumā). Ja šī vērtība pie testa apgriezieniem pārsniedz 3 % no maksimālās jaudas, tehniskais dienests var to pārbaudīt. Papildiekārtu patērēto jaudu izmanto, lai pielāgotu iestatītās vērtības un aprēķinātu motora veikto darbu testa cikla laikā saskaņā ar 7.7.1.3. vai 7.7.2.3.1. punktu.
6.3.4. Palīgierīču jaudas noteikšana
Jauda, ko absorbē palīgierīces, jānosaka tikai tad, ja:
a) motoram nav uzstādītas 2. papildinājumā prasītās palīgierīces/iekārtas;
un/vai
b) motoram ir uzstādītas palīgierīces/iekārtas, kas netiek prasītas 2. papildinājumā.
Motora ražotājs iesniedz un apstiprinātāja iestāde apstiprina papildiekārtu jaudas vērtības un papildiekārtu jaudas noteikšanai izmantojamo mērīšanas/aprēķināšanas metodi par visu piemērojamo testa ciklu darbības diapazonu.
6.3.5. Motora cikla darbs
Standarta un faktisko cikla darbu (sk. 7.8.3.4. punktu) aprēķina, pamatojoties uz motora jaudu, kas noteikta saskaņā ar 6.3.1. punktu. Šajā gadījumā 6-7. vienādojumā P f un P r ir vienādi ar nulli, un P ir vienāds ar P m.
Ja saskaņā ar 6.3.2. un/vai 6.3.3. punktu ir uzstādītas papildiekārtas/aprīkojums, to patērēto jaudu izmanto, lai veiktu korekciju katrai momentānā cikla jaudas vērtībai P m,i, izmantojot vienādojumu (6-8):
P i = P m,i – P f,i + P r,i |
(6-7) |
P AUX = P r,i – P f,i |
(6-8) |
kur:
P m,i |
ir motora izmērītā jauda, kW |
P f,i |
ir testa vajadzībām uzstādāmo, bet neuzstādīto papildiekārtu/aprīkojuma patērētā jauda, kW |
P r,i |
ir testa vajadzībām noņemamo, bet uzstādīto papildiekārtu/aprīkojuma patērētā jauda, kW |
6.4. Motora ieplūdes gaiss
6.4.1. Ievads
Izmanto ieplūdes gaisa sistēmu, kas ir uzstādīta motorā, vai tādu ieplūdes gaisa sistēmu, kas atspoguļo tipisku ekspluatācijas konfigurāciju. Tā ietver turbopūtes gaisa dzesēšanas un izplūdes gāzu recirkulāciju (EGR).
6.4.2. Ieplūdes gaisa spiediena ierobežojumi
Motora gaisa ieplūdes sistēmu vai testa laboratorijas sistēmu izmanto, rādot ieplūdes gaisa spiediena ierobežojumu ± 300 Pa robežās no ražotāja norādītās maksimālās vērtības tīra gaisa tīrītājam pie nomināla apgriezienu skaita un pilnas slodzes. Ja tas nav iespējams testa laboratorijas gaisa padeves sistēmas konstrukcijas dēļ, ir pieļaujams spiediena ierobežojums attiecībā uz netīru filtru, kas nedrīkst pārsniegt ražotāja noteikto vērtību, pirms tam saņemot tehniskā dienesta apstiprinājumu. Spiediena ierobežojuma statisko diferenciālo spiedienu mēra ražotāja noteiktajā vietā, kā arī viņa norādītajos apgriezienu un griezes momenta iestatīšanas punktos. Ja ražotājs nenosaka vietu, šo spiedienu mēra aiz jebkura turbokompresora vai izplūdes gāzu recirkulācijas (EGR) savienojuma ar ieplūdes gaisa sistēmu.
Ja testa ciklā nominālo apgriezienu vietā izmanto 5.2.5.1. punktā noteiktos MTS, šos apgriezienus var izmantot nominālo apgriezienu vietā, iestatot ieplūdes gaisa spiediena ierobežojumu.
6.5. Motora izplūdes sistēma
Izmanto izplūdes gāzu sistēmu, kas ir uzstādīta motorā, vai tādu izplūdes gāzu sistēmu, kas atspoguļo tipisku ekspluatācijas konfigurāciju. Izplūdes gāzu sistēmai ir jāatbilst izplūdes emisiju paraugu ņemšanas prasībām, kas paredzētas 9.3. punktā. Motora izplūdes gāzu sistēmu vai testa laboratorijas sistēmu izmanto, rādot statisko izplūdes gāzu pretspiedienu 80 līdz 100 % robežās no maksimālā izplūdes gāzu spiediena ierobežojuma pie nominālajiem apgriezieniem un pilnas slodzes. Izplūdes gāzu spiediena ierobežojumu var iestatīt, izmantojot vārstu. Ja maksimālais izplūdes gāzu ierobežojums ir 5 kPa vai mazāks, iestatīšanas punkts nedrīkst pārsniegt 1,0 kPa no maksimālās vērtības. Ja testa ciklā nominālo apgriezienu vietā izmanto 5.2.5.1. punktā noteiktos MTS, šos apgriezienus var izmantot nominālo apgriezienu vietā, iestatot ieplūdes gaisa spiediena ierobežojumu.
6.6. Motors ar izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmu
Ja motors ir aprīkots ar izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmu, kas nav uzstādīta tieši uz motora, izplūdes caurules diametrs ir tāds pats kā lietošanā, t. i., vismaz četru cauruļu diametri pirms izplešanās sekcijas, kurā atrodas pēcapstrādes ierīce. Attālums no izplūdes kolektora atloka vai turbokompresora izvada līdz izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmai ir vienāds ar attiecīgo attālumu autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas konfigurācijā vai ražotāja norādītā attāluma robežās. Ja ražotājs ir tā noteicis, tad caurulei nodrošina izolāciju, lai sasniegtu pēcapstrādes ieplūdes temperatūru ražotāja noteiktajās robežās. Ja ražotājs ir noteicis citas uzstādīšanas prasības, arī tās ņem vērā testa konfigurācijā. Izplūdes gāzu pretspiediena vai spiediena ierobežojumu iestata saskaņā ar 6.5. punktu. Izplūdes gāzu pēcapstrādes ierīcēm ar mainīgu izplūdes gāzu spiediena ierobežojumu maksimālo izplūdes gāzu spiediena ierobežojumu, ko izmanto 6.5. punktā, definē ražotāja norādītajā pēcapstrādes stāvoklī (nogatavināšanas/vecināšana un reģenerācijas/ielādes līmenis). Maketa testos un motora kartēšanā pēcapstrādes trauku var noņemt un aizstāt ar līdzvērtīgu trauku, kurā ir neaktīvs katalizatora nesējs.
Emisijas, ko mēra testa ciklā, ir raksturīgas ekspluatācijas emisijām. Ja motors aprīkots ar izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmu, kam nepieciešams patērēt reaģentu, visos testos izmantojamo reaģentu norāda ražotājs.
NRE, NRG, IWP, IWA, RLR, NRS, NRSh, SMB un ATS kategorijas motoriem, kas ir aprīkoti ar izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmām, kurām neregulāri (periodiski) notiek reģenerācija, kā aprakstīts 6.6.2. punktā, emisijas rezultātus koriģē, lai ņemtu vērā reģenerāciju. Šādā gadījumā vidējā emisija ir atkarīga no reģenerācijas biežuma, kas izteikta tādu testu daļās, kuru laikā notiek reģenerācija. Pēcapstrādes sistēmām ar reģenerācijas procesu, kas notiek vai nu ilgstoši vai vismaz reizi piemērojamā pārejas (NRTC vai LSI-NRTC) testa ciklā vai RMC (“nepārtrauktā reģenerācija”), saskaņā ar 6.6.1 punktu nav nepieciešama īpaša testa procedūra.
6.6.1. Nepārtraukta reģenerācija
Attiecībā uz izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmu, kuras pamatā ir pastāvīgs emisiju reģenerācijas process, emisijas mēra pēcapstrādes sistēmā, kas ir stabilizēta, radot atkārtojamas emisijas. Reģenerācijas process notiek vismaz reizi karstās palaides NRTC, LSI-NRTC vai NRSC testa laikā, un ražotājam ir jānorāda apstākļi, kādos parasti notiek reģenerācija (kvēpu slodze, temperatūra, izplūdes gāzu pretspiediens utt.). Lai pierādītu, ka reģenerācijas process ir nepārtraukts, veic vismaz trīs karstās palaides NRTC, LSI-NRTC vai NRSC gājienus. Karstās palaides NRTC gadījumā motoru iesilda saskaņā ar 7.8.2.1. punktu, impregnē saskaņā ar 7.4.2.1. punkta b) apakšpunktu un veic pirmo karstās palaides NRTC.
Turpmāko karstās palaides NRTC sāk pēc impregnēšanas saskaņā ar 7.4.2.1. punkta b) apakšpunktu. Testu laikā reģistrē izplūdes gāzu temperatūru un spiedienu (temperatūru pirms un pēc pēcapstrādes sistēmas, izplūdes gāzu pretspiedienu utt.). Izplūdes pēcapstrādes sistēmu uzskata par apmierinošu, ja testa laikā pienācīgi ilgā laikā iestājas ražotāja noteiktie apstākļi un ja emisiju rezultātu diapazons nepārsniedz ± 25 % no vidējās vērtības vai 0,005 g/kWh, atkarībā no tā, kura vērtība ir lielāka.
6.6.2. Neregulārā reģenerācija
Šis noteikums attiecas tikai uz motoriem, kas aprīkoti ar izplūdes pēcapstrādes sistēmu, kas reģenerējas neregulāri – parasti retāk nekā 100 stundu motora normālas darbības laikā. Šiem motoriem augšupējām vai lejupējām korekcijām piemēro vai nu pieskaitāmos, vai piereizināmos koeficientus, kā minēts 6.6.2.4. punktā (“korekcijas koeficients”).
Testēšana un korekcijas koeficientu noteikšana ir vajadzīga tikai vienam piemērojamam pārejas fāzes (NRTC vai LSI-NRTC) testa ciklam vai RMC. Noteiktos koeficientus var piemērot citu piemērojamo testa ciklu, arī diskrēta režīma NRSC, rezultātiem.
Ja no testēšanas, izmantojot pārejas (NRTC vai LSI-NRTC) testa ciklus, nav pieejams neviens piemērots korekcijas koeficients, tad korekcijas koeficientus nosaka, izmantojot piemērojamu diskrētā režīma NRSC testu. Koeficientus, kas noteikti, izmantojot diskrētā režīma NRSC testu, piemēro tikai diskrētā režīma testa NRSC.
Nav jāveic testi un jānosaka korekcijas koeficienti gan RMC, gan diskrēta režīma NRSC ciklā.
6.6.2.1. Prasība attiecībā uz korekcijas koeficienta noteikšanu, izmantojot NRTC, LSI-NRTC vai RMC
Emisijas mēra vismaz trīs karstās palaides NRTC, LSI-NRTC vai RMC, vienā ar reģenerāciju stabilizētā izplūdes pēcapstrādes sistēmā, bet bez tās. Reģenerācijas process ar reģenerācijas norisi notiek vismaz reizi NRTC, LSI-NRTC vai RMC laikā. Ja reģenerācijas ilgums pārsniedz viena NRTC, LSI-NRTC vai RMC laiku, veic secīgus NRTC, LSI-NRTC vai RMC testus un turpina mērīt emisijas, neizslēdzot motoru pirms reģenerācijas pabeigšanas, un aprēķina testu vidējo rādītāju. Ja reģenerāciju pabeidz kāda testa laikā, testu turpina visā tam paredzētajā laikā.
Izmantojot vienādojumus (6-10)–(6-13), nosaka atbilstīgu korekcijas koeficientu visam piemērojamam ciklam.
6.6.2.2. Prasība attiecībā uz korekcijas koeficienta noteikšanu, izmantojot diskrēta režīma NRSC testus
Sākot testu ar stabilizētu izplūdes pēcapstrādes sistēmu, emisijas mēra piemērojamā diskrētā režīma NRSC katra testa režīma vismaz trīs braucienos, kuros var izpildīt reģenerācijas nosacījumus – vienā braucienā ar reģenerāciju, bet divos bez tās. PM mēra, izmantojot 7.8.1.2. punkta c) apakšpunktā aprakstīto vairāku filtru metodi. Ja konkrētā testa režīmā paraugu ņemšanas laika beigās reģenerācija ir sākusies, bet nav pabeigta, paraugu ņemšanas laiku pagarina, līdz tiek pabeigta reģenerācija. Ja vienā režīmā ir vairāki braucieni, aprēķina vidējo rezultātu. Katram testa režīmam atkārto šo procesu.
Izmantojot vienādojumus (6-10)–(6-13), nosaka atbilstīgu korekcijas koeficientu piemērojamā cikla režīmiem, kuros notiek reģenerācija.
6.6.2.3. Vispārīga procedūra neregulāras reģenerācijas korekcijas koeficientu (IRAF) noteikšanai
Ražotājs ziņo par normālu apstākļu parametriem, kādos notiek reģenerācijas process (kvēpu slodze, temperatūra, izplūdes gāzu pretspiediens utt.). Ražotājs arī norāda reģenerācijas biežumu kā to testu skaitu, kuros notiek reģenerācija. Par precīzu šāda biežuma noteikšanas procedūru vienojas ar tipa apstiprinātāja iestādi vai sertifikācijas iestādi, pamatojoties uz pamatotu inženiertehnisko atzinumu.
Ražotājs reģenerācijas testam nodrošina izplūdes pēcapstrādes sistēmu, kas ir uzlādēta. Reģenerācija nedrīkst notikt motora sagatavošanas posmā. Ražotājs pēc izvēles var veikt piemērojamā cikla secīgus testus līdz brīdim, kad ir uzlādēta izplūdes pēcapstrādes sistēma. Emisiju mērījumi nav jāveic visos testos.
Vidējo emisiju starp reģenerācijas fāzēm nosaka, aprēķinot vairāku aptuveni vienādos laika intervālos veiktu piemērojamā cikla testu vidējo aritmētisko lielumu. Veic vismaz vienu piemērojamo ciklu pēc iespējas īsi pirms reģenerācijas testa un vienu piemērojamo ciklu tieši pēc reģenerācijas testa.
Reģenerācijas testa laikā reģistrē visus nepieciešamos datus reģenerācijas noteikšanai (CO vai NOx emisijas, temperatūru pirms un pēc izplūdes pēcapstrādes sistēmas, izplūdes gāzu pretspiedienu utt.). Reģenerācijas procesa laikā var pārsniegt piemērojamos emisijas robežlielumus. Testa procedūras shēma parādīta 6.1. attēlā.
Vidējo īpatnējās emisijas svērto līmeni saistībā ar testa braucieniem, ko veic saskaņā ar 6.6.2.1. vai 6.6.2.2. punktu (g/kWh vai #/kWh), nosaka, izmantojot vienādojumu (6-9) (sk. 6.1. attēlu):
|
(6-9) |
kur:
n |
ir to testu skaits, kuros nenotiek reģenerācija; |
n r |
ir to testu skaits, kuros reģenerācija notiek (vismaz viens tests); |
|
ir vidējā īpatnējā emisija no testa, kurā nenotiek reģenerācija [g/kWh vai #/kWh]; |
|
vidējā īpatnējā emisija no testa, kurā notiek reģenerācija [g/kWh vai #/kWh]. |
Pēc ražotāja izvēles un pamatojoties uz pamatotu inženiertehnisko analīzi, reģenerācijas korekcijas koeficientu k r, kas atspoguļo vidējo emisijas līmeni, var aprēķināt, vai nu reizinot, vai saskaitot visus gāzveida piesārņotājus; ja ir pieejama piemērojama robežvērtība, ko attiecībā uz PM un PN aprēķina, izmantojot vienādojumus (6-10)–(6-13):
Reizinot:
|
(augšupējas korekcijas koeficients) |
(6-10) |
|
(lejupējas korekcijas koeficients) |
(6-11) |
Saskaitot:
k ru,a = e w – e |
(augšupējas korekcijas koeficients) |
(6-12) |
k rd,a = e w – e r |
(lejupējas korekcijas koeficients) |
(6-13) |
6.6.2.4. Korekcijas koeficientu piemērošana
Augšupējas korekcijas koeficientus reizina vai saskaita ar izmērītajiem emisiju līmeņiem attiecībā uz visiem testiem, kuros nenotiek reģenerācija. Lejupējas korekcijas koeficientus reizina vai saskaita ar izmērītajiem emisiju līmeņiem attiecībā uz visiem testiem, kuros notiek reģenerācija. Reģenerācijas notikšanu nosaka visas testēšanas laikā viegli pamanāmā veidā. Ja reģenerācija netiek noteikta, piemēro augšupējas korekcijas koeficientu.
Atsaucoties uz VII pielikumu un VII pielikuma 5. papildinājumu par īpatnējo emisiju aprēķināšanu, reģenerācijas korekcijas koeficientu:
a) nosakot visam svērtajam ciklam – piemēro piemērojamo NRTC, LSI-NRTC un NRSC svērtajiem rezultātiem;
b) nosakot piemērojamā diskrēta režīma cikla konkrētiem atsevišķiem režīmiem – piemēro tiem piemērojamā diskrētā režīma NRSC rezultātiem, kuros notiek reģenerācija, pirms tiek aprēķināts cikla svērtais emisijas rezultāts; šādā gadījumā PM mērīšanai izmanto vairāku filtru metodi;
c) drīkst attiecināt uz citiem tās pašas motoru saimes locekļiem;
d) drīkst attiecināt uz citām motoru saimēm, kas ietilpst tajā pašā motoru pēcapstrādes sistēmu saimē, kā noteikts IX pielikumā Īstenošanas regulā (ES) 2017/656, iepriekš saņemot apstiprinātājas iestādes apstiprinājumu, pamatojoties uz ražotāja sniegtiem tehniskiem pierādījumiem, ka emisijas ir līdzīgas.
Pastāv turpmāk aprakstītās iespējas:
a) ražotājs var pieņemt lēmumu izlaist korekcijas koeficientus attiecībā uz vienu vai vairākām tā motoru saimēm (vai konfigurācijām), jo reģenerācijas ietekme ir neliela vai ir grūti noteikt, kad notiek reģenerācija. Šajos gadījumos korekcijas koeficientus neizmanto, un ražotājs ir atbildīgs par atbilstības nodrošināšanu emisiju robežlielumiem attiecībā uz visiem testiem, neraugoties uz to, vai reģenerācija notiek;
b) pēc ražotāja pieprasījuma apstiprinātāja iestāde drīkst ņemt vērā reģenerācijas notikumus citādi, nekā ir noteikts a) apakšpunktā. Tomēr šī iespēja attiecas tikai uz ļoti neregulāriem notikumiem, kurus nav iespējams praktiski risināt, izmantojot a) apakšpunktā aprakstītos korekcijas koeficientus.
6.7. Dzeses sistēma
Izmanto ražotāja ieteiktu motora dzeses sistēmu ar pietiekamu jaudu motora ar tā ieplūdes gaisa, eļļas, dzesētāja, kā arī bloku un galviņu temperatūrām noturēšanai normālā darbības temperatūrā. Drīkst izmantot laboratorijas papildu dzesētājus un ventilatorus.
6.8. Smēreļļa
Ražotājs norāda smēreļļu, un tā ir raksturīga tirgū pieejama smēreļļa; reģistrē testā izmantotās smēreļļas specifikācijas un iesniedz kopā ar testa rezultātiem.
6.9. Etalondegvielas specifikācija
Izmantojamās etalondegvielas ir noteiktas IX pielikumā.
Degvielas temperatūra atbilst ražotāja ieteikumam. Degvielas temperatūru mēra degvielas iesmidzināšanas sūkņa atverē vai atbilstīgi ražotāja norādījumiem un reģistrē mērījumu vietu.
6.10. Kartera emisijas
Šī iedaļa attiecas uz NRE, NRG, IWP, IWA, RLR, NRS, NRSh, SMB un ATS kategorijas motoriem, kas atbilst “V posma” emisiju robežvērtībām, kā noteikts Regulas (ES) 2016/1628 II pielikumā.
Visu emisiju testa laikā kartera emisijas, kas izplūst tieši apkārtējā atmosfērā, pieskaita izplūdes gāzu emisijām (vai nu fiziski, vai matemātiski).
Ražotāji, kuri izmanto šo izņēmumu, uzstāda motorus tā, lai visas kartera emisijas varētu novadīt emisiju paraugu ņemšanas sistēmā. Šā punkta vajadzībām, ja kartera emisijas visu ekspluatācijas laiku tiek novadītas izplūdes sistēmā augšpus izplūdes gāzu pēcapstrādei, neuzskata, ka tās tiek novadītas tieši apkārtējā atmosfērā.
Atklātas kartera emisijas izplūdes sistēmā emisiju mērīšanai novada šādi:
a) cauruļu materiālam ir gludas sieniņas, to materiāls vada elektrību un nereaģē ar kartera gāzēm; cauruļu garumu pēc iespējas samazina;
b) laboratorijas kartera caurulēm ir pēc iespējas mazāks izliekumu skaits, bet vajadzīgo izliekumu rādiuss ir pēc iespējas lielāks;
c) laboratorijas kartera izplūdes caurules atbilst motora ražotāja specifikācijām attiecībā uz kartera gāzu pretspiedienu;
d) kartera izplūdes gāzu caurules iesniedzas neapstrādātās izplūdes gāzēs lejpus jebkurai izplūdes pēcapstrādes sistēmai, lejpus visiem uzstādītajiem izplūdes sistēmas ierobežotājiem un pietiekami tālu augšpus jebkurām paraugu ņemšanas zondēm, lai pirms paraugu ņemšanas nodrošinātu pilnīgu kartera gāzu samaisīšanos ar motora izplūdes gāzēm. Kartera izplūdes gāzu caurule iesniedzas izplūdes gāzu brīvajā plūsmā, lai novērstu robežslāņa efektus un veicinātu samaisīšanos. Kartera izplūdes gāzu caurules izeja var būt vērsta jebkurā virzienā attiecībā pret neapstrādāto izplūdes gāzu plūsmu.
7. Testa procedūras
7.1. Ievads
Šajā nodaļā ir aprakstīta īpatnējo gāzveida un cietdaļiņu piesārņotāju emisiju noteikšana attiecībā uz testējamajiem motoriem. Testa motors ir atskaites motora konfigurācija motoru saimei, kā norādīts Īstenošanas regulas (ES) 2017/656 IX pielikumā.
Laboratorijas emisiju testu veido emisiju un citu parametru mērījumu veikšana XVII pielikumā norādītajiem testa cikliem. Pievēršas šādiem aspektiem:
a) laboratorijas konfigurācijas emisiju mērījumu veikšanai (7.2. punkts);
b) pirmstesta un pēctesta verifikācijas procedūras (7.3. punkts);
c) testa cikli (7.4. punkts);
d) vispārējā testa secība (7.5. punkts);
e) motora kartēšana (7.6. punkts);
f) testa ciklu ģenerēšana (7.7. punkts);
g) īpaša testa cikla izpildes procedūra (7.8. punkts).
7.2. Emisijas mērījumu princips
Lai izmērītu īpatnējās emisijas, motoru vajadzības gadījumā darbina atbilstīgi 7.4. punktā definētajiem testa cikliem. Lai izmērītu īpatnējās emisijas, ir jānosaka piesārņotāju masa izplūdes emisijās (t. i., HC, CO, NOx un PM), cietdaļiņu skaits izplūdes emisijās (t. i., PN), CO2 masa izplūdes emisijās un atbilstošais motora darbs.
7.2.1. Sastāvdaļas masa
Katras sastāvdaļas kopējo masu nosaka piemērojamā testa ciklā, izmantojot turpmāk norādītās metodes.
7.2.1.1. Nepārtraukta paraugu ņemšana
Ņemot paraugus nepārtraukti, tiek nepārtraukti mērīta sastāvdaļas koncentrācija neapstrādātās vai atšķaidītās izplūdes gāzēs. Šo koncentrāciju reizina ar (neapstrādāto vai atšķaidīto) izplūdes gāzu nepārtrauktās plūsmas ātrumu emisiju paraugu ņemšanas vietā, lai noteiktu sastāvdaļas plūsmas ātrumu. Sastāvdaļas emisijas testa intervālā nepārtraukti summē. Iegūtā summa ir emitētās sastāvdaļas kopējā masa.
7.2.1.2. Paraugu ņemšana pa partijām
Ņemot paraugus pa partijām, nepārtraukti tiek iegūts un vēlāku mērījumu veikšanai uzglabāts neapstrādātu vai atšķaidītu izplūdes gāzu paraugs. Iegūtais paraugs ir proporcionāls neapstrādāto vai atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmas ātrumam. Piemērs paraugu ņemšanai pa partijām ir atšķaidītu gāzveida emisiju vākšana maisā un PM vākšana, izmantojot filtru. Principā emisiju aprēķina metodi piemēro šādi: ņemtā parauga partijas koncentrāciju reizina ar kopējo masu vai masas plūsmu (neapstrādātu vai atšķaidītu), no kuras tas testa ciklā ir ņemts. Reizinājums ir sastāvdaļas emisiju kopējā masa jeb masas plūsma. Lai aprēķinātu PM koncentrāciju, uz filtra nogulsnējušās PM no proporcionāli ņemta izplūdes gāzu parauga izdala ar filtrēto izplūdes gāzu daudzumu.
7.2.1.3. Kombinētā paraugu ņemšana
Ir atļauta jebkāda nepārtrauktas paraugu ņemšanas un paraugu ņemšanas pa partijām kombinācija (piem., PM ar paraugu ņemšanu pa partijām un gāzveida emisijas ar nepārtrauktu paraugu ņemšanu).
Turpmāk 6.2. attēlā ir parādīti divi aspekti emisiju mērīšanai testa procedūru ietvaros, proti, aprīkojums ar paraugu ņemšanas vadiem neapstrādātas un atšķaidītas izplūdes gāzes gadījumā un operācijas, kas vajadzīgas, lai aprēķinātu piesārņotāju emisijas stacionāras fāzes un pārejas fāzes testa ciklos.
Piezīme par 6.2. attēlu. Termins “daļējas plūsmas PM paraugu ņemšana” ietver daļējas plūsmas atšķaidīšanu, lai iegūtu tikai neapstrādātas izplūdes gāzes ar nemainīgu vai mainīgu atšķaidījuma pakāpi.
7.2.2. Darba noteikšana
Darbu testa ciklā nosaka, sinhroni reizinot apgriezienu skaitu un bremžu griezes momentu, lai aprēķinātu momentānās vērtības motora bremžu jaudai. Motora bremžu jaudu integrē testa ciklā, lai noteiktu kopējo darbu.
7.3. Verificēšana un kalibrēšana
7.3.1. Pirmstesta procedūras
7.3.1.1. Iepriekšēja sagatavošana
Lai panāktu stabilus apstākļus, veic iepriekšēju paraugu ņemšanas sistēmas un motora sagatavošanu pirms testa secības sākšanas, kā norādīts šajā punktā.
Motora iepriekšējas sagatavošanas mērķis ir panākt darbības ciklā tādu emisiju klātbūtni un emisiju kontroli, lai samazinātu neobjektivitāti un panāktu stabilus apstākļus turpmākajam emisiju testam.
Emisijas var mērīt iepriekšējas sagatavošanas ciklu laikā, ja vien tiek veikts iepriekš noteiktais skaits iepriekšējas sagatavošanas ciklu un ja mērījumu sistēmas darbība ir uzsākta saskaņā ar 7.3.1.4. punkta prasībām. Iepriekšējas sagatavošanas apmēru nosaka motora ražotājs pirms iepriekšējas sagatavošanas sākšanas. Iepriekšēju sagatavošanu veic saskaņā ar turpmāk aprakstīto, ņemot vērā, ka iepriekšējas sagatavošanas konkrēti cikli ir tādi paši, kādi attiecas uz emisiju testiem.
7.3.1.1.1. Iepriekšēja sagatavošana aukstās palaides NRTC.
Motoru iepriekšēji sagatavo, izbraucot vismaz vienu karstās palaides NRTC. Tūlīt pēc katra iepriekšējas sagatavošanas cikla pabeigšanas motoru izslēdz un veic karsto impregnēšanu ar izslēgtu motoru. Tūlīt pēc pēdējā iepriekšējas sagatavošanas cikla pabeigšanas motoru izslēdz un uzsāk 7.3.1.2. punktā aprakstīto motora dzesēšanu.
7.3.1.1.2. Priekšnosacījumi karstās palaides NRTC vai LSI-NRTC
Šajā punktā ir aprakstīta iepriekšēja sagatavošana, ko veic gadījumos, kad ir plānots ņemt emisiju paraugus no karstās palaides NRTC, neveicot aukstās palaides NRTC (“aukstās iedarbināšanas NRTC”), vai LSI-NRTC vajadzībām. Motoru iepriekšēji sagatavo, attiecīgā gadījumā izbraucot vismaz vienu karstās palaides NRTC vai LSI-NRTC. Tūlīt pēc katra iepriekšējas sagatavošanas cikla pabeigšanas motoru izslēdz un, tiklīdz tas ir praktiski iespējams, sāk nākamo ciklu. Ir ieteicams nākamo iepriekšējas sagatavošanas ciklu sākt 60 sekunžu laikā pēc pēdējā iepriekšējas sagatavošanas cikla pabeigšanas. Attiecīgā gadījumā pēc pēdējā iepriekšējas sagatavošanas cikla piemēro atbilstīgo karstās impregnēšanas (karstās palaides NRTC) vai dzesēšanas (LSI-NRTC) periodu, pirms motoru iedarbina emisiju testam. Ja karstās impregnēšanas vai dzesēšanas periods nav piemērojams, ir ieteicams emisiju testu sākt 60 sekunžu laikā pēc pēdējā iepriekšējas sagatavošanas cikla pabeigšanas.
7.3.1.1.3. Iepriekšēja sagatavošana diskrēta režīma NRSC
Visām motoru kategorijām, izņemot NRS un NRSh kategoriju, motoru iesilda un darbina līdz ir nostabilizētas motora temperatūras (dzeses ūdens un smēreļļa) pie 50 % apgriezieniem un 50 % griezes momenta jebkuram diskrēta režīma NRSC testa ciklam, kas nav D2, E2 vai G, vai pie nominālā motora apgriezienu skaita un 50 % griezes momenta jebkuram diskrēta režīma NRSC testa ciklam D2, E2 vai G. Minētos 50 % apgriezienus aprēķina saskaņā ar 5.2.5.1. punktu tāda motora gadījumā, kuram testa apgriezienu sasniegšanai izmanto MTS, un saskaņā ar 7.7.1.3. punktu visos pārējos gadījumos. 50 % griezes momentu definē kā 50 % no maksimālā pieejamā griezes momenta pie šiem apgriezieniem. Emisiju testu sāk, motoru neizslēdzot.
Motoru kategorijām NRS un NRSh motoru iesilda atbilstīgi ražotāja ieteikumam un pamatotam inženiertehniskajam atzinumam. Pirms var sākt ņemt emisiju paraugus, motors jādarbina atbilstīgā testa cikla 1. režīmā, līdz ir stabilizētas motora temperatūras. Emisiju testu sāk, motoru neizslēdzot.
7.3.1.1.4. Iepriekšēja sagatavošana RMC
Motora ražotājs izvēlas vienu no turpmāk aprakstītajām iepriekšējas sagatavošanas secībām, proti, a) vai b) secību. Motoru iepriekš sagatavo saskaņā ar izvēlēto secību.
a) Motoru iepriekš sagatavo, veicot vismaz RMC otro daļu, pamatojoties uz testa režīmu skaitu. Ciklu starplaikos motoru neizslēdz. Tūlīt pēc katra iepriekšējas sagatavošanas cikla pabeigšanas sāk nākamo ciklu (tostarp emisiju testu), tiklīdz tas ir praktiski iespējams. Ja iespējams, ir ieteicams nākamo ciklu sākt 60 sekunžu laikā pēc pēdējā iepriekšējas sagatavošanas cikla pabeigšanas.
b) Motoru iesilda un darbina līdz ir nostabilizētas motora temperatūras (dzeses ūdens un smēreļļa) pie 50 % apgriezieniem un 50 % griezes momenta jebkuram RMC testa ciklam, kas nav D2, E2 vai G, vai pie nominālā motora apgriezienu skaita un 50 % griezes momenta jebkuram RMC testa ciklam D2, E2 vai G. Minētos 50 % apgriezienus aprēķina saskaņā ar 5.2.5.1. punktu tāda motora gadījumā, kuram testa apgriezienu sasniegšanai izmanto MTS, un saskaņā ar 7.7.1.3. punktu visos pārējos gadījumos. 50 % griezes momentu definē kā 50 % no maksimālā pieejamā griezes momenta pie šiem apgriezieniem.
7.3.1.1.5. Motora dzesēšana (NRTC)
Var piemērot dabisko vai piespiedu dzesēšanas procedūru. Attiecībā uz piespiedu dzesēšanu izmanto pamatotu inženiertehnisko atzinumu, iestādot sistēmas tā, lai tās sūta dzesējošo gaisu motorā, dzesēto eļļu cauri motora smērsistēmai, atdzesē dzesētāju motora dzeses sistēmā un atdzesē izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmu. Attiecībā uz piespiedu pēcapstrādes dzesēšanu dzesējošo gaisu nepiemēro, kamēr izplūdes pēcapstrādes sistēma nav atdzisusi un tās temperatūra nav zemāka par katalizatora aktivizēšanas temperatūru. Nav atļauta dzesēšanas procedūra, kuras rezultātā veidojas neraksturīgas emisijas.
7.3.1.2. HC piesārņojuma verificēšana
Ja tiek pieļauta iespēja, ka pastāv būtisks izplūdes gāzu mērījumu sistēmas HC piesārņojums, to var pārbaudīt ar nulles gāzi un nepilnību koriģēt. Ja mērījumu sistēmas piesārņojuma apmērs un fona HC sistēma ir jāpārbauda, to paveic 8 stundās pēc katra testa cikla sākšanas. Vērtības reģistrē vēlāku korekciju veikšanai. Pirms šīs pārbaudes ir jāveic noplūdes pārbaude un jākalibrē FID analizators.
7.3.1.3. Mēriekārtu sagatavošana paraugu ņemšanai
Pirms emisijas paraugu ņemšanas veic šādus pasākumus:
a) 8 stundās pirms emisijas paraugu ņemšanas saskaņā ar 8.1.8.7. punktu veic noplūdes pārbaudes;
b) attiecībā uz paraugu ņemšanu pa partijām pievieno tukšu datu nesēju, piemēram, evakuētās somas vai taras svara filturs;
c) visus mērinstrumentus iedarbina saskaņā ar instrumenta ražotāja instrukcijām un pamatotu inženiertehnisko atzinumu;
d) ieslēdz atšķaidīšanas sistēmas, paraugu ņemšanas sūkņus, dzesētājventilatorus un datu apkopošanas sistēmas;
e) ja vajadzīgs, parauga plūsmas ātrumu noregulē vēlamajā līmenī, izmantojot apvada plūsmu;
f) paraugu ņemšanas sistēmas siltummaiņus iepriekš uzsilda vai atdzesē, lai testējot to temperatūras diapazons atbilstu darba temperatūrai;
g) uzkarsētiem vai atdzesētiem komponentiem, piemēram, izplūdes gāzu parauga vadiem, filtriem, dzesētājiem un sūkņiem, ļauj nostabilizēties darba temperatūras diapazonā;
h) izplūdes gāzu atšķaidīšanas sistēmas plūsmu ieslēdz vismaz 10 minūtes pirms secīgas testēšanas;
i) gāzes analizatoru kalibrēšanu un nepārtraukta darba analizatoru iestatīšanu nulles stāvoklī veic saskaņā ar 7.3.1.4. punktā paredzēto procedūru;
j) visas elektroniskās integrēšanas ierīces pirms jebkura testēšanas intervāla sākuma iestata vai atiestata nulles stāvoklī.
7.3.1.4. Gāzes analizatoru kalibrēšana
Izvēlas pienācīgus gāzes analizatoru diapazonus. Ir atļauts izmantot emisiju analizatorus ar automātisku vai manuālu diapazonu pārslēgšanas funkciju. Testa laikā, izmantojot pārejas (RMC vai NRTC) vai RMC, kā arī gāzveida emisiju paraugu ņemšanas laikā katra režīma beigās attiecībā uz diskrētā režīma NRSC testēšanu emisiju analizatoru diapazonu nedrīkst pārslēgt. Testa cikla laikā nedrīkst pārslēgt arī analizatora analogā darba pastiprinātāja(-u) iestatījumus.
Visus nepārtraukta darba analizatorus iestata uz nulli un normalizē, izmantojot starptautiski reģistrējamas gāzes, kas atbilst 9.5.1. punktā noteiktajām specifikācijām. FID analizatorus oglekļa skaita bāzei normalizē uz vērtību 1 (C1).
7.3.1.5. PM filtra iepriekšēja sagatavošana un taras svēršana
PM filtra iepriekšējas sagatavošanas un taras svēršanas procedūras veic saskaņā ar 8.2.3. punktu.
7.3.2. Pēctesta procedūras
Pēc tam, kad ir pabeigta emisijas paraugu ņemšana, veic turpmāk aprakstītos pasākumus.
7.3.2.1. Proporcionālās paraugu ņemšanas pārbaude
Jebkuram proporcionālam partijas paraugam, piemēram, maisā savāktam paraugam vai PM paraugam, pārbauda, vai ir nodrošināta 8.2.1. punktā prasītā proporcionāla parauga ņemšana. Attiecībā uz viena filtra metodi un diskrētā režīma stacionāras fāzes testa ciklu aprēķina faktisko PM svēruma koeficientu. Paraugi, kuri neatbilst 8.2.1. punkta prasībām, nav derīgi.
7.3.2.2. PM pēcapstrāde pēc testa un svēršana
Izmantotos PM paraugu filtrus ievieto tvertnē ar vāku vai hermētisku aizdari vai aizver filtra turētājus, lai pasargātu paraugu filtrus no piesārņojuma ar apkārtējā vidē esošajām vielām. Šādi aizsargāti izmantotie filtri ir jānogādā atpakaļ PM filtru apstrādes kamerā vai telpā. Tad PM filtrus apstrādā un sver atbilstīgi 8.2.4. punktam (PM filtru pēcapstrādes un kopējās svēršanas procedūras).
7.3.2.3. Gāzveida paraugu partijas analīze
Tiklīdz iespējams, veic šādus pasākumus:
a) visus gāzes paraugu partiju analizatorus iestata uz nulli un normalizē ne vēlāk kā 30 minūtēs pēc testa cikla pabeigšanas vai, ja iespējams, impregnēšanas perioda laikā, lai pārbaudītu, vai gāzveida emisiju analizatori joprojām ir stabili;
b) visas tradicionālās gāzveida paraugu partijas analizē ne vēlāk kā 30 minūtēs pēc karstās palaides NRTC pabeigšanas vai impregnēšanas perioda laikā;
c) fona paraugus analizē ne vēlāk kā 60 minūtēs pēc tam, kad pabeigts karstās palaides NRTC.
7.3.2.4. Svārstību pārbaude
Pēc izplūdes gāzu daudzuma noteikšanas veic šādu svārstību pārbaudi:
a) attiecībā uz paraugu partiju un nepārtraukta darba gāzes analizatoriem pēc nulles gāzes stabilizēšanas analizatorā reģistrē vidējo analizatora vērtību; stabilizācijai nepieciešamajā laikā var ietilpt laiks, kas vajadzīgs, lai no analizatora iztīrītu jebkādu parauga gāzi, kā arī papildu laiks, lai ņemtu vērā analizatora reakciju;
b) pēc standartgāzes stabilizācijas analizatorā reģistrē vidējo analizatora vērtību; stabilizācijai nepieciešamajā laikā var ietilpt laiks, kas vajadzīgs, lai no analizatora iztīrītu jebkādu parauga gāzi, kā arī papildu laiks, lai ņemtu vērā analizatora reakciju;
c) šos datus izmanto, lai apstiprinātu un labotu svārstības, kā aprakstīts 8.2.2. punktā.
7.4. Testēšanas cikli
ES tipa apstiprinājuma testu veic, izmantojot atbilstīgu NRSC un attiecīgā gadījumāNRTC vai LSI-NRTC, kā noteikts Regulas (ES) 2016/1628 23. pantā un IV pielikumā. NRSC, NRTC un LSI-NRTC tehniskās specifikācijas un parametri ir noteikti XVII pielikumā, un metode slodzes un apgriezienu iestatījumu noteikšanai šiem cikliem 5.2. iedaļā.
7.4.1. Stacionāras fāzes testa cikli
Stacionāras fāzes testa cikli (NRSC) ir norādīti XVII pielikuma 1. un 2. papildinājumā kā diskrēto režīmu NRSC (darbības punktu) saraksts, kurā katram darbības punktam ir viena apgriezienu vērtība un viena griezes momenta vērtība. NRSC mēra, izmantojot iesildītu motoru, kas darbojas, atbilstīgi ražotāja specifikācijām. Pēc ražotāja izvēles NRSC var īstenot kā diskrētā režīma NRSC vai RMC, kā paskaidrots 7.4.1.1. un 7.4.1.2. punktā. Nav obligāti jāveic emisiju tests saskaņā gan ar 7.4.1.1. punktu, gan 7.4.1.2. punktu.
7.4.1.1. Diskrētais režīms NRSC
RMC ir karstās darbības cikli, kuru laikā emisiju mērīšanu sāk pēc motora iedarbināšanas, iesildīšanas un darbības sākšanas, kā norādīts 7.8.1.2. punktā. Katrs cikls ietver vairākus apgriezienu un slodzes režīmus (ar attiecīgo svēruma koeficientu katram režīmam), kuri aptver noteiktās motoru kategorijas tipisko darbības diapazonu.
7.4.1.2. Pakāpeniski modālais NRSC
RMC ir karstās darbības cikli, kuru laikā emisiju mērīšanu sāk pēc motora iedarbināšanas, iesildīšanas un darbības sākšanas, kā norādīts 7.8.2.1. punktā. RMC laikā motoru nepārtraukti regulē testgultnes vadības bloks. RMC laikā gāzveida un cietdaļiņu emisijas mēra un nepārtraukti ņem paraugus tādā pašā veidā kā pārejas (NRTC vai LSI-NRTC) testa ciklā.
Ar RMC ir paredzēts nodrošināt metodi stacionāras fāzes testa veikšanai pseidopārejas veidā. Katrs RMC ietver vairākus stacionāras fāzes režīmus ar lineāru pāreju starp tiem. Relatīvais kopējais laiks katrā režīmā un pāreja pirms tā atbilst diskrētā režīma NRSC svērumam. Motora apgriezienu skaita un slodzes maiņa, pārejot no viena režīma uz nākamo, ir lineāri jākontrolē 20 ±1 sekundēs. Režīma maiņas laiks ir daļa no jaunā režīma (ieskaitot pirmo režīmu). Dažos gadījumos režīmus neveic tādā pašā kārtībā, kādā veic diskrētā režīma NRSC, vai tos sadala, lai nepieļautu ekstremālas temperatūras izmaiņas.
7.4.2. Pārejas (NRTC un LSI-NRTC) testa cikli
Autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas pārejas cikls NRE kategorijas (NRTC) motoriem un pārejas cikls lielajiem NRS kategorijas (LSI-NRTC) dzirksteļaizdedzes motoriem ir noteikts XVII pielikuma 3. papildinājumā kā normalizētu apgriezienu skaita un griezes momenta vērtību secība sekundē. Lai veiktu testu motora testēšanas telpā, normalizētās vērtības pārvērš tām līdzvērtīgās etalonvērtībās atsevišķam testējamajam motoram, pamatojoties uz motora kartēšanas līknē noteiktajām konkrētajām apgriezienu un griezes momenta vērtībām. Pārvēršanu dēvē par denormalizēšanu, un šādi veidotu testa ciklu sauc par testējamā motora NRTC vai LSI-NRTC testa standartciklu (sk. 7.7.2. punktu).
7.4.2.1. NRTC testa secība
Noteikumu 6.3. attēlā ir sniegts grafisks normalizēta NRTC dinamometra grafika attēlojums.
NRTC veic divas reizes pēc iepriekšējas sagatavošanas (sk. 7.3.1.1.1. punktu) pabeigšanas saskaņā ar turpmāk aprakstīto procedūru.
a) Aukstā palaide pēc dabiskas motora atdzišanas, kad motora un izplūdes pēcapstrādes sistēmas ir atdzisušas līdz istabas temperatūrai, vai aukstā palaide pēc piespiedu dzesēšanas un pēc tam, kad motora, dzesēšanas šķidruma un eļļas, kā arī pēcapstrādes sistēmas un visu motora kontroles ierīču temperatūra ir stabilizēta 293 K un 303 K (20 C un 30 °C) robežās. Aukstās palaides emisiju mērīšanu sāk līdz ar aukstā motora iedarbināšanu.
b) Karstās impregnēšanas periodu sāk tūlīt pēc aukstās palaides sākuma fāzes. Motoru izslēdz un sagatavo karstajai palaidei, impregnējot to 20 ± 1 minūtes.
c) Karsto palaidi sāk tūlīt pēc impregnēšanas perioda ar motora iedarbināšanu. Gāzveida emisiju analizatorus ieslēdz vismaz 10 sekundes pirms impregnēšanas perioda beigām, lai nepieļautu pārslēgšanas signāla maksimumus. Emisiju mērīšanu sāk paralēli karstās palaides NRTC, tostarp arī motora iedarbināšanai.
Īpatnējās emisijas, kas izteiktas kā g/kWh, nosaka, izmantojot šajā iedaļā paredzētās procedūras gan attiecībā uz aukstās, gan karstās palaides NRTC. Kopējās svērtās emisijas aprēķina, aukstās palaides gājiena rezultātiem piešķirot 10 % svērumu un karstās palaides gājiena rezultātiem piešķirot 90 % svērumu, kā izklāstīts VII pielikumā.
7.4.2.2. LSI-NRTC testa secība
LSI NRTC veic vienu reizi kā karstās palaides gājienu pēc iepriekšējas sagatavošanas (sk. 7.3.1.1.2. punktu) saskaņā ar turpmāk aprakstīto procedūru.
a) Motoru iedarbina un darbina pirmās 180 darbības cikla sekundes, pēc tam to 30 sekundes darbinot brīvgaitā bez slodzes. Šīs iesildīšanas secības laikā emisijas nemēra.
b) 30 sekunžu tukšgaitas perioda beigās tiek uzsākti emisiju mērījumi, un motors tiek darbināts visā darbības ciklā no sākuma (laiks 0 sek).
Īpatnējās emisijas, kas izteiktas kā (g/kWh), nosaka, izmantojot VII pielikuma procedūras.
Ja motors tika darbināts pirms testa, jābalstās uz pamatotu inženiertehnisko atzinumu un jāļauj motoram pietiekami atdzist, lai izmērītās emisijas precīzi atspoguļotu emisijas no motora, ko iedarbina, tam esot istabas temperatūrā. Piemēram, ja motors, ko iedarbina, tam esot istabas temperatūrā, pietiekami uzsilst trīs minūtēs, lai sāktu noslēgta kontūra darbību un sasniegtu pilnu katalizatora darbību, tad pirms nākamā testa sākšanas ir vajadzīga motora minimāla dzesēšana.
Pirms tam vienojoties ar tehnisko dienestu, motora iesildīšanas procedūra var ietvert līdz pat 15 minūšu darbināšanu darbības ciklā.
7.5. Vispārēja testa secība
Lai mērītu motora emisijas, jāveic šādi pasākumi:
a) testējamajam motoram ir jānosaka motora testa apgriezieni un testa slodzes, mērot maksimālo griezes momentu (pastāvīga ātruma motoriem) vai maksimālo griezes momenta līkni (motoriem ar mainīgu apgriezienu skaitu) kā motora apgriezienu funkciju;
b) normalizētie testa cikli ir jādenormalizē ar 7.5. punkta a) apakšpunktā minēto griezes momentu (pastāvīgu apgriezienu motoriem) vai apgriezieniem un griezes momentiem (motoriem ar mainīgu apgriezienu skaitu);
c) motoru, aprīkojumu un mērinstrumentus iepriekš sagatavo nākamajam emisijas testam vai testu sērijām (aukstās palaides gājiens un karstās palaides gājiens);
d) pirmstesta procedūras veic, lai pārbaudītu konkrēta aprīkojuma un analizatoru pienācīgu darbību. visi analizatori ir jākalibrē; visus pirmstesta datus reģistrē;
e) testa cikla sākumā iedarbina motoru (NRTC) vai turpina to darbināt (stacionāras fāzes cikli un LSI-NRTC), un tajā pašā laikā ieslēdz paraugu ņemšanas sistēmas;
f) paraugu ņemšanas laikā mēra vai reģistrē emisijas un citus vajadzīgos parametrus (NRTC, LSI-NRTC un RMC visa testa cikla laikā);
g) pēcstesta procedūras veic, lai pārbaudītu konkrēta aprīkojuma un analizatoru pienācīgu darbību;
h) PM filtru(-us) sagatavo, nosver (tukša filtra svars), piepilda, atkārtoti sagatavo, vēlreiz nosver (piepildīta filtra svars) un tad novērtē paraugus saskaņā ar pirmstesta (7.3.1.5. punkts) un pēctesta (7.3.2.2. punkta) procedūrām;
i) novērtē emisiju testa rezultātus.
Turpmāk 6.4. attēlā sniegts pārskats par procedūrām, kas ir vajadzīgas NRMM testu cikla veikšanai ar motora izplūdes gāzu emisiju mērīšanu.
6.4. attēls
Testa secība
7.5.1. Motora iedarbināšana un atkārtota iedarbināšana
7.5.1.1. Motora iedarbināšana
Motoru iedarbina:
a) kā ieteikts tiešā lietotāja norādījumos, izmantojot standarta iedarbināšanas motoru vai sistēmu iedarbināšanai ar gaisu un atbilstīgi uzlādētu akumulatoru vai piemērotu barošanas avotu, vai saspiesta gaisa avotu; vai
b) izmantojot dinamometru, lai darbinātu motoru ar kloķi, līdz tas tiek iedarbināts; parasti darbina motoru ± 25 % robežās no tā tipiskā ekspluatācijas kloķa iedarbināšanas ātruma vai iedarbina motoru, lineāri palielinot dinamometra apgriezienu skaitu no nulles līdz 100 min-1 zem mazākā apgriezienu skaita brīvgaitā, bet tikai līdz motora iedarbināšanas brīdim.
Kloķa darbināšanu aptur 1 s pēc motora iedarbināšanas. Ja motoru neizdodas iedarbināt, kloķi darbinot 15 s, iedarbināšanu pārtrauc un nosaka iedarbināšanas traucējuma iemeslu, ja vien tiešā lietotāja norādījumos vai tehniskās apkopes un remonta rokasgrāmatā nav paredzēts garāks kloķa izmantošanas laiks.
7.5.1.2. Motora noslāpšana
a) Ja motors noslāpst aukstās palaides NRTC izpildes laikā, tests nav derīgs.
b) Ja motors noslāpst karstās palaides NRTC izpildes laikā, tests nav derīgs. Motoru impregnē atbilstīgi 7.4.2.1. punkta b) apakšpunktam un atkārto testu ar karsto palaidi. Šādā gadījumā aukstās palaides izpildi nav nepieciešams atkārtot.
c) Ja motors noslāpst LSI-NRTC izpildes laikā, tests nav derīgs.
d) Ja motors noslāpst (diskrēta vai pakāpeniska) NRSC laikā, tests nav derīgs un to atkārto, sākot ar motora iesildīšanas procedūru. Ja PM mērījuma veikšanā izmanto vairāku filtru metodi (vienu paraugu ņemšanas filtru katram darbības režīmam), testu turpina, stabilizējot motoru iepriekšējā režīmā motora temperatūras noteikšanai un sākot mērījuma veikšanu ar režīmu, kurā motors apstājās.
7.5.1.3 Motora darbība
Lietotājs var būt persona (t. i., manuāla darbība) vai regulators (t. i., automātiska darbība), kurš mehāniski vai elektroniski nosūta ievades signālu, kas pieprasa motora darbību. Ievade var būt ar akseleratora pedāli vai signālu, griezes momenta vadības sviru vai signālu, degvielas padeves sviru vai signālu, ātruma kontroles sviru vai signālu, vai regulatora iestatījumu vai signālu.
7.6. Motora kartēšana
Pirms sāk motora kartēšanu, motoru iesilda un, tuvojoties iesildīšanas beigām, vismaz 10 minūtes darbina ar maksimālo jaudu vai saskaņā ar ražotāja ieteikumu un pamatotu inženiertehnisko atzinumu, lai stabilizētu motora dzesētāja un smēreļļas temperatūru. Kad motors ir stabilizēts, veic tā kartēšanu.
Ja ražotājs plāno izmantot elektroniskā vadības bloka raidīto griezes momenta signālu motoriem, kam ir šāds aprīkojums, ekspluatācijas pārraudzības testu laikā saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) 2017/655 par ekspluatācijā esošu motoru pārraudzību, motora kartēšanas laikā papildus veic 3. papildinājumā noteikto pārbaudi.
Izņemot pastāvīga ātruma motorus, motora kartēšanu veic ar pilnīgi atvērtu degvielas padeves sviru vai regulatoru, izmantojot diskrētus apgriezienus augošā kārtībā. Minimālo un maksimālo kartēšanas ātrumu definē šādi:
minimālais kartēšanas ātrums |
= |
siltās brīvgaitas ātrums, |
maksimālais kartēšanas ātrums |
= |
n hi × 1,02 vai ātrums, pie kura maksimālais griezes moments nokrītas līdz nullei (izvēlas mazāko lielumu). |
kur:
n hiir augsti apgriezieni, kā noteikts 2. panta 12. punktā.
Ja lielākais apgriezienu skaits nav drošs vai reprezentatīvs (piemēram, neregulētam motoram), izmanto pamatotu inženiertehnisko atzinumu, lai veiktu kartēšanu līdz maksimālajam drošajam apgriezienu skaitam vai maksimālajam reprezentatīvajam apgriezienu skaitam.
7.6.1. Motora kartēšana mainīga apgriezienu skaita NRSC
Motora kartēšanas gadījumā mainīga apgriezienu skaita NRSC (tikai motoriem, kuriem nav jāveic NRTC vai LSI-NRTC cikls) izmanto pamatotu inženiertehnisko atzinumu, lai atlasītu pietiekamu skaitu vienmērīgi izvietotu iestatīšanas punktu. Katrā iestatīšanas punktā apgriezienus stabilizē un griezes momenta stabilizācijai atvēl vismaz 15 sekundes. Katrā iestatīšanas punktā reģistrē vidējos apgriezienus un griezes momentu. Vidējos apgriezienus un griezes momentu ir ieteicams aprēķināt, izmantojot pēdējās 4–6 sekundēs reģistrētos datus. Vajadzības gadījumā izmanto lineāro interpolāciju, lai noteiktu NRSC testa apgriezienus un griezes momentus. Ja motori ir vajadzīgi arī, lai veiktu NRTC vai LSI-NRTC, stacionāras fāzes testa apgriezienu un griezes momentu noteikšanai izmanto NRTC motora kartēšanas līkni.
Pēc ražotāja izvēles motora kartēšanu alternatīvi var veikt saskaņā ar 7.6.2. punktā noteikto procedūru.
7.6.2. Motora kartēšana NRTC un LSI-NRTC
Motora kartēšanu veic atbilstīgi turpmāk aprakstītajai procedūrai.
a) Motoru izlādē un darbina brīvgaitā:
i) attiecībā uz motoriem ar mazu apgriezienu regulatoru iestata minimālu lietotāja pieprasījumu, izmanto dinamometru vai citu slodzes elementu, lai motora galvenajā izejošajā vārpstā censtos panākt nulles griezes momentu, un ļauj motoram regulēt ātrumu; veic šās siltās brīvgaitas apgriezienu mērīšanu;
ii) motoriem bez mazu apgriezienu regulatora iestata dinamometru, lai uz motora galvenajā izejošajā vārpstā censtos panākt nulles griezes momentu, un iestata lietotāja pieprasījumu, lai regulētu apgriezienus attiecībā uz ražotāja noteikto motora mazāko apgriezienu skaitu ar minimālu slodzi (sauc arī par ražotāja noteiktajiem siltās brīvgaitas apgriezieniem);
iii) ražotāja noteikto brīvgaitas griezes momentu var izmantot arī motoriem ar mainīgu apgriezienu skaitu (ar vai bez mazu apgriezienu kontroliera), ja brīvgaitas griezes moments, kas nav vienāds ar nulli, ir reprezentatīvs attiecībā uz ekspluatāciju;
b) Iestata maksimālu lietotāja pieprasījumu un kontrolē motora apgriezienus, lai tie iekļautos diapazonā starp siltās brīvgaitas ātrumu un 95 % no siltās brīvgaitas ātruma. Motoriem ar standarta darbības cikliem, kuru zemākais apgriezienu skaits ir lielāks nekā siltās brīvgaitas apgriezieni, kartēšanu var sākt diapazonā starp zemākajiem atskaites apgriezieniem un 95 % no zemākajiem atsauces apgriezieniem.
c) Motora apgriezienu skaitu palielina par vidēji 8 ± 1 min-1/s vai motoru kartē, izmantojot pastāvīgu paātrinājumu, lai no minimālajiem kartēšanas apgriezieniem maksimālie kartēšanas apgriezieni tiktu sasniegti 4 līdz 6 minūtēs. Kartēšanas apgriezienu diapazonu sāk starp siltās brīvgaitas apgriezieniem un 95 % no siltās brīvgaitas apgriezieniem, un to beidz pie augstākiem apgriezieniem, pārsniedzot maksimālo jaudu, kas rada ne mazāk kā 70 % no maksimālās jaudas. Ja lielākais ātrums nav drošs vai reprezentatīvs (piem., neregulētam motoram), izmanto pamatotu inženiertehnisko atzinumu, lai kartētu līdz maksimālajam drošajam ātrumam vai maksimālajam reprezentatīvajam ātrumam. Motora apgriezienu skaitu un griezes momenta punktus reģistrē vismaz pie 1 Hz paraugu frekvences.
d) Ja ražotājs uzskata, ka iepriekš raksturotā kartēšanas metode nav droša vai raksturīga attiecībā uz visiem motoriem, var izmantot alternatīvu kartēšanas metodi. Alternatīvajai metodei jāatbilst norādīto kartēšanas procedūru mērķim, lai noteiktu maksimāli iespējamo griezes momentu atbilstīgi visiem motora apgriezieniem, ko sasniedz testa ciklos. Drošības un raksturīguma apsvērumu dēļ gan novirzes no šajā iedaļā minētajām kartēšanas metodēm, gan pamatojumu to izmantošanai apstiprina apstiprinātāja iestāde. Tomēr nekādā gadījumā griezes momenta līkni nevar veikt, ja motora apgriezienu skaits samazinās regulētiem motoriem vai turbokompresoriem.
e) Motoru nevajag kartēt pirms katra testa cikla. Motoru kartē atkārtoti, ja:
i) kopš pēdējās kartēšanas pagājis nesamērīgi garš laikposms, kā noteikts pamatotā inženiertehniskajā atzinumā; vai
ii) motoram veiktas fiziskas izmaiņas vai tas atkārtoti kalibrēts un tādēļ, iespējams, ir mainījusies tā veiktspēja; vai
iii) atmosfēras spiediens pie motora gaisa ieplūdes atveres neietilpst ± 5 kPa robežās no vērtības, kas tika reģistrēta iepriekšējās motora kartes sagatavošanas laikā.
7.6.3. Motora kartēšana pastāvīgu apgriezienu NRSC
Motoru var darbināt ar pastāvīgā ātruma regulatoru vai arī pastāvīgā ātruma regulatoru var simulēt, regulējot motora apgriezienus ar lietotāja pieprasījuma regulēšanas sistēmu. Pēc vajadzības izmanto izohrono vai apgriezienu krituma kontroliera darbību.
7.6.3.1. Nominālās jaudas pārbaude motoriem, kas jātestē D2 vai E2 ciklā
Jāveic turpmāk uzskaitītās pārbaudes.
a) Ja apgriezienus kontrolē regulators vai simulēts regulators, izmantojot lietotāja pieprasījumu, motoru ar nominālajiem apgriezieniem un nominālo jaudu darbina tik ilgi, cik vajadzīgs, lai panāktu stabilu darbību.
b) Griezes momentu palielina līdz motors vairs nespēj uzturēt regulētos apgriezienus. Šajā punktā reģistrē jaudu. Pirms šīs pārbaudes veikšanas ražotājam un tehniskajam dienestam, kas veic pārbaudi, ir jāvienojas par metodi, kura droši nosaka, kad ir sasniegts šis punkts atkarībā no regulatora parametriem. Saskaņā ar b) apakšpunktu reģistrētā jauda nedrīkst pārsniegt Regulas (ES) 2016/1628 3. panta 25. punktā noteikto nominālo jaudu par vairāk nekā 12,5 %. Ja šo vērtību pārsniedz, ražotājam ir jāpārskata norādītā nominālā jauda.
Ja konkrētais testētais motors nespēj veikt šo pārbaudi, jo pastāv motora vai dinamometra bojājuma risks, ražotājam ir apstiprinātājai iestādei jāiesniedz pamatoti pierādījumi, ka maksimālā jauda nepārsniedz nominālo jaudu par vairāk nekā 12,5 %.
7.6.3.2. Kartēšanas procedūra pastāvīgu apgriezienu NRSC
a) Ja apgriezienus kontrolē regulators vai simulēts regulators, izmantojot lietotāja pieprasījumu, motoru ar regulētiem apgriezieniem (ar lielu apgriezienu skaitu, nevis mazu apgriezienu skaitu) bez slodzes darbina vismaz 15 sekundes, izņemot gadījumu, ja konkrētais motors nespēj izpildīt šo uzdevumu.
b) Izmanto dinamometru, lai ar pastāvīgu paātrinājumu palielinātu griezes momentu. Kartēšanu veic tā, lai no regulētiem apgriezieniem bez slodzes griezes moments, kas atbilst D2 vai E2 ciklā testējamu motoru nominālajai jaudai, vai maksimālais griezes moments citu pastāvīgu apgriezienu testa ciklu gadījumā tiktu sasniegts ne mazāk kā divās minūtēs. Motora kartēšanas laikā faktiskos apgriezienus un griezes momentu reģistrē ar vismaz 1 Hz.
c) Pastāvīgu apgriezienu motora gadījumā ar regulatoru, kam var atiestatīt alternatīvos apgriezienos, motoru testē ar katriem piemērojamiem pastāvīgajiem apgriezieniem.
Lai piemērotu citas metodes maksimālā griezes momenta un jaudas reģistrēšanai pie noteiktā(-ajiem) darba ātruma(-iem), attiecībā uz pastāvīga ātruma motoriem izmanto pamatotu inženiertehnisko atzinumu, vienojoties ar apstiprinātāju iestādi.
Tādu motoru gadījumā, ko testē citos ciklos, nevis D2 vai E2 ciklā, ja attiecībā uz maksimālo griezes momentu ir pieejamas gan izmērītās, gan norādītās vērtības, izmērītās vērtības vietā var izmantot norādīto vērtību, ja tā ir 95 % un 100 % robežās no izmērītās vērtības.
7.7. Testa cikla ģenerēšana
7.7.1. NRSC ģenerēšana
Šo punktu izmanto, lai ģenerētu motora apgriezienus un slodzes, pie kādām motoru darbina stacionārās fāzes testā ar diskrētā režīma NRSC vai RMC.
7.7.1.1. NRSC testa apgriezienu ģenerēšana motoriem, ko testē gan ar NRSC, gan vai nu ar NRTC, vai LSI-NRTC.
Motoriem, ko testē ar vai nu NRTC, vai LSI-NRTC papildus NRSC, izmanto 5.2.5.1. punktā noteikto MTS kā 100 % apgriezienus gan pārejas, gan stacionāras fāzes testiem.
MTS ir jāizmanto nominālo apgriezienu vietā, nosakot starpapgriezienu skaitu saskaņā ar 5.2.5.4. punktu.
Brīvgaitas apgriezieni ir jānosaka saskaņā ar 5.2.5.5. punktu.
7.7.1.2. NRSC testa apgriezienu ģenerēšana motoriem, ko testē tikai ar NRSC
Motoriem, ko netestē pārejas fāzes (NRTC vai LSI-NRTC) testa ciklā, kā 100 % apgriezieni ir jāizmanto 5.2.5.3. punktā noteiktie nominālie apgriezieni.
Nominālie apgriezieni ir jāizmanto, lai saskaņā ar 5.2.5.4. punktu noteiktu starpapgriezienu skaitu. Ja NRSC paredz papildu apgriezienu skaitus kā procentuālās vērtības, tie ir jāaprēķina kā nominālo apgriezienu procentuālās vērtības.
Brīvgaitas apgriezieni ir jānosaka saskaņā ar 5.2.5.5. punktu.
Saņemot tehniskā dienesta apstiprinājumu, testa apgriezienu ģenerēšanai šajā punktā nominālo apgriezienu vietā var izmantot MTS.
7.7.1.3. NRSC slodzes ģenerēšana katram režīmam
Izvēlētā testa cikla katra testa režīma procentuālo slodzi iegūst no atbilstīgās NRSC tabulas XVII pielikuma 1. vai 2. papildinājumā. Atkarībā no testa cikla procentālā slodze šajās tabulās ir izteikta vai nu kā jauda, vai griezes moments saskaņā ar 5.2.6. punktu un katras tabulas zemsvītras piezīmēs.
100 % vērtība pie konkrētiem testa apgriezieniem ir izmērītā vai norādītā vērtība, kas paņemta no kartēšanas līknes, kura ģenerēta saskaņā ar attiecīgi 7.6.1., 7.6.2. vai 7.6.3. punktu, un kas izteikta kā jauda (kW).
Motora iestatījumu katram testa režīmam aprēķina, izmantojot vienādojumu (6-14):
|
(6-14) |
kur:
S |
ir dinamometra iestatījums (kW); |
P max |
ir maksimālā novērotā vai norādītā jauda pie testa apgriezieniem (ražotāja noteiktajos) testa apstākļos (kW); |
P AUX |
norādītā kopējā jauda, kuru patērējušas papildiekārtas, kā noteikts 6.-8. vienādojumā (sk. 6.3.5. punktu), pie noteiktajiem testa apgriezieniem (kW); |
L |
ir griezes momenta %. |
Siltā režīma minimālo griezes momentu, kas tiek uzrādīts ekspluatācijas gaitā, var norādīt un izmantot jebkuram slodzes punktam, jo pretējā gadījumā, samazinoties šai vērtības, motors var nedarboties normāli, piemēram, tāpēc, ka tas būs savienots ar autoceļiem neparedzētu mobilo tehniku, kas nedarbojas zemāk par noteikto minimālo griezes momentu.
E2 un D2 cikla gadījumā ražotājs norāda nominālo jaudu, ko, ģenerējot testa ciklu, izmanto kā 100 % jaudu.
7.7.2. NRTC un LSI-NRTC apgriezienu un slodzes ģenerēšana katram testa punktam (denormalizēšana)
Šo punktu izmanto, lai ģenerētu attiecīgos motora apgriezienus un slodzes, pie kurām motoru darbina NRTC vai LSI-NRTC testu laikā. XVII pielikuma 3. papildinājumā ir definēti piemērojamie testa cikli normalizētā formātā. Normalizētu testa ciklu veido apgriezienu un griezes momenta % secīgi vērtību pāri.
Apgriezienu un griezes momenta normalizētas vērtības pārveido, izmantojot šādas metodes:
a) normalizētus apgriezienus saskaņā ar 7.7.2.2. punktu pārveido secīgos standarta apgriezienos n ref;
b) normalizēto griezes momentu izsaka kā kartētā griezes momenta procentus no līknes, kas ģenerēta saskaņā ar 7.6.2. punktu, pie atbilstīgajiem standarta apgriezieniem; šīs normalizētās vērtības saskaņā ar 7.7.2.3. punktu pārveido secīgos griezes momentos T ref;
c) standarta apgriezienu un standarta griezes momenta vērtības, kas ir izteiktas saskanīgās vienībās, reizina, lai aprēķinātu standarta jaudas vērtības.
7.7.2.1. Rezervēts
7.7.2.2. Motora apgriezienu denormalizēšana
Motora apgriezienus denormalizē, izmantojot vienādojumu (6-15):
|
(6-15) |
kur:
n ref |
ir standarta apgriezieni, |
MTS |
ir maksimālie testa apgriezieni, |
n idle |
ir brīvgaitas apgriezieni, |
%speed |
ir NRTC vai LSI-NRTC normalizētu apgriezienu vērtība, kas iegūta no XVII pielikuma 3. papildinājuma. |
7.7.2.3. Motora griezes momenta denormalizēšana
Griezes momenta vērtības motora dinamometra grafikā XVII pielikuma 3. papildinājumā normalizē līdz maksimālajam griezes momentam ar konkrēto apgriezienu skaitu. Standartciklā griezes momenta vērtības denormalizē, izmantojot kartēšanas līkni, ko nosaka atbilstīgi 7.6.2. punktam, izmantojot vienādojumu (6-16):
|
(6-16) |
ar attiecīgo standartātrumu, kā noteikts 7.7.2.2. punktā.
kur:
T ref |
standarta griezes moments attiecīgajiem standarta apgriezieniem; |
max.torque |
ir maksimālais griezes moments attiecīgajiem testa apgriezieniem, kas iegūts no motora kartēšanas, kas veikta saskaņā ar 7.6.2. punktu, un ko vajadzības gadījumā koriģē saskaņā ar 7.7.2.3.1. punktu; |
%torque |
ir NRTC vai LSI-NRTC normalizēta griezes momenta vērtība, kas iegūta no XVII pielikuma 3. papildinājuma. |
(a) Norādītais minimālais griezes moments
Var deklarēt motora minimālo griezes momentu, kas ir reprezentatīvs attiecībā uz ekspluatāciju. Piemēram, ja motors parasti ir savienots ar autoceļiem neparedzētu mobilo tehniku, kas nedarbojas pie griezes momenta, kas ir zemāks par konkrētu mazāko vērtību, šo griezes momentu var norādīt un izmantot jebkuram slodzes punktam, kurš pretējā gadījumā būtu zemāks par šo vērtību.
(b) Motora griezes momenta korekcija saistībā ar papildiekārtām, kas uzstādītas emisiju testa vajadzībām
Ja saskaņā ar 2. papildinājumu uzstāda papildiekārtas, nedrīkst koriģēt maksimālo griezes momentu attiecīgajiem testa apgriezieniem, kas iegūts no motora kartēšanas, kura veikta saskaņā ar 7.6.2. punktu.
Ja saskaņā ar 6.3.2. vai 6.3.3. punktu netiek uzstādītas papildiekārtas, kuras būtu bijis jāuzstāda testa vajadzībām, vai ja tiek uzstādītas papildiekārtas, kas testa vajadzībām bija jāņem, T max vērtībai veic korkciju, izmantojot vienādojumu (6-17).
T max = T map – T AUX |
(6-17) |
ar:
TAUX = Tr – Tf |
(6-18) |
kur:
T map |
ir nekoriģēts maksimālais griezes moments attiecīgajiem testa apgriezieniem, kas iegūts no motora kartēšanas, kura veikta saskaņā ar 7.6.2. punktu; |
T f |
ir griezes moments, kas vajadzīgs, lai darbinātu papildiekārtas, kas netika uzstādītas, lai gan bija vajadzīgas testēšanas nolūkā; |
T r |
ir griezes moments, kas vajadzīgs, lai darbinātu papildiekārtas, kas tika uzstādītas, lai gan bija jānoņem testēšanas nolūkā. |
7.7.2.4. Denormalizēšanas procedūras piemērs
Piemēram, denormalizē šādus testa punktus:
% speed = 43 %
% torque = 82 %
Pieņemot šādas vērtības:
MTS = 2 200 min-1
n idle = 600 min-1
rezultāts ir šāds:
Maksimālo griezes momentu, kas ir 700 nm, novēro no kartēšanas līknes ar apgriezienu skaitu 1 288 min–1.
7.8. Īpaša testa cikla izpildes procedūra
7.8.1. Diskrēta režīma NRSC emisiju testa secība
7.8.1.1. Motora iesildīšana stacionārās fāzes diskrētajam režīmam NRSC
Saskaņā ar 7.3.1. punktu veic pirmstesta procedūru, ietverot arī analizatora kalibrēšanu. Motoru iesilda, izmantojot 7.3.1.1.3. punktā norādīto iepriekšējas sagatavošanas secību. Tūlīt pēc šīs motora darbības apstākļu sagatavošanas sākas testa cikla mērījumu veikšana.
7.8.1.2. Diskrēta režīma NRSC veikšana
a) Testu veic augošā režīma numuru secībā, kā noteikts attiecībā uz testa ciklu (sk. XVII pielikuma 1. papildinājumu).
b) Katra režīma ilgums ir vismaz 10 minūtes, izņemot gadījumus, kad tiek testēti dzirksteļaizdedzes motori G1, G2 vai G3 ciklā, kur katra režīma ilgums ir vismaz 3 minūtes. Katrā režīmā motoru stabilizē vismaz 5 minūtes un emisiju paraugus ņem 1–3 minūtes gāzveida emisijām un – ja ir piemērojama robežvērtība – PN katra režīma beigās, izņemot gadījumus, kad tiek testēti dzirksteļaizdedzes motori G1, G2 vai G3 ciklā, kur emisiju paraugus ņem attiecīgā testa režīma vismaz 2 pēdējās minūtes. Ir atļauts izmantot ilgāku paraugu ņemšanas laiku, lai uzlabotu PM paraugu ņemšanas precizitāti.
Režīma ilgumu reģistrē un norāda pārskatā.
c) PM paraugus var ņemt, izmantojot vai nu viena filtra metodi, vai vairāku filtru metodi. Tā kā metožu rezultāti var nedaudz atšķirties, izmantoto metodi uzrāda kopā ar rezultātiem.
Attiecībā uz viena filtra metodi, ņemot paraugu, ņem vērā testa cikla procedūrā noteiktos modālos svēruma koeficientus un faktisko izplūdes gāzu plūsmu, attiecīgi pieskaņojot parauga plūsmas ātrumu un/vai parauga ņemšanas laiku. PM paraugu ņemšanas faktiskajam svēruma koeficientam ir jāietilpst ± 0,005 robežās no konkrētā režīma svēruma koeficienta.
Parauga ņemšanu katrā režīmā izdara iespējami vēlu. Attiecībā uz viena filtra metodi PM paraugu ņemšanu ±5 s robežās pabeidz vienlaikus ar gāzveida emisiju mērījumu. Parauga ņemšanu katrā režīmā izdara vismaz 20 sekundes viena filtra metodei un vismaz 60 sekundes vairāku filtru metodei. Sistēmām, kurām nav apvada iespējas, katrā režīmā ir vismaz 60 sekundes ilgs parauga ņemšanas laiks viena filtra un vairāku filtru metodēm.
d) Motora apgriezienus un slodzi, ieplūdes gaisa temperatūru, degvielas plūsmu un – attiecīgā gadījumā – gaisa vai izplūdes gāzu plūsmu attiecībā uz katru režīmu mēra tajā pašā laika intervālā, ko izmanto gāzveida koncentrāciju mērījumu veikšanai.
Pieraksta visus papildu datus, kas ir vajadzīgi aprēķina veikšanai.
e) Ja motors noslāpst vai parauga ņemšana tiek pārtraukta jebkurā brīdī pēc emisiju paraugu ņemšanas sākuma diskrētajam režīmam NRSC vai, izmantojot viena filtra metodi, testa rezultātu anulē un testu atkārto, sākot ar motora iesildīšanas procedūru. Ja PM mērījuma veikšanā izmanto vairāku filtru metodi (vienu paraugu ņemšanas filtru katram darbības režīmam), testu turpina, stabilizējot motoru iepriekšējā režīmā motora temperatūras noteikšanai un sākot mērījuma veikšanu ar režīmu, kurā motors apstājās;
f) Veic pēctesta procedūras saskaņā ar 7.3.2. punktu.
7.8.1.3. Apstiprināšanas kritēriji
Katrā attiecīgā stacionāras fāzes testa cikla režīma laikā pēc sākotnējā pārejas posma izmērītais apgriezienu skaits neatšķiras no apgriezienu skaita atskaites lieluma vairāk nekā par ±1 % no nominālā apgriezienu skaita vai ± 3 min-1, izvēlas lielāko no abiem, izņemot bezslodzes režīmu, kuram ievēro ražotāja noteiktās pielaides. Izmērītais griezes moments neatšķiras no standarta griezes momenta vairāk kā par ± 2 % no maksimālā griezes momenta pie testa apgriezienu skaita.
7.8.2. RMC emisiju testa secība
7.8.2.1. Motora iesildīšana
Saskaņā ar 7.3.1. punktu veic pirmstesta procedūru, ietverot arī analizatora kalibrēšanu. Motoru iesilda, izmantojot 7.3.1.1.4. punktā norādīto iepriekšējas sagatavošanas secību. Tūlīt pēc šīs motora sagatavošanas procedūras, ja motora apgriezienu skaits un griezes moments jau nav iestatīti testa pirmajam režīmam, tos maina lineārā pakāpē 20 ± 1 s uz pirmo testa režīmu. Pēc pakāpes beigām 5 līdz 10 sekundēs sākas testa cikla mērīšana.
7.8.2.2. RMC veikšana
Testu veic režīma numuru secībā, kā noteikts attiecībā uz testa ciklu (sk. XVII pielikuma 2. papildinājumu). Ja noteiktajam NRSC nav pieejams RMC, ievēro 7.8.1. punktā noteikto diskrēta režīma NRSC procedūru.
Motors katrā režīmā darbojas norādīto laiku. Pāreju no viena režīma nākamajā veic lineāri 20 s ± 1 s atbilstīgi 7.8.2.4. punktā paredzētajām pielaidēm.
Attiecībā uz RMC standarta apgriezienus un griezes momentu ģenerē pie minimālās 1 Hz frekvences, un šo punktu secību izmanto cikla veikšanā. Īstenojot pāreju starp režīmiem, denormalizētos standarta apgriezienus un griezes momentus lineāri sakārto starp režīmiem, lai ģenerētu atskaites punktus. Normalizētu standarta griezes momenta vērtību lineāru sakārtošanu starp režīmiem un to denormalizēšanu neveic. Ja apgriezienu un griezes momenta pakāpes šķērso motora griezes momenta līkni, to turpina, lai regulētu standarta griezes momentus, un lietotājam atļauj pieprasīt maksimālā līmeņa sasniegšanu.
Visa RMC laikā (katra režīma laikā un arī pakāpēs starp režīmiem) mēra katra gāzveida piesārņotāja koncentrāciju un, ja ir piemērojama robežvērtība, ņem PM un PN paraugus. Var veikt neapstrādātu vai atšķaidītu gāzveida piesārņotāju mērījumus un tos pastāvīgi reģistrēt. Ja izmanto atšķaidītus gāzveida piesārņotājus, to paraugus var ņemt arī paraugu ņemšanas maisā. Cietdaļiņu paraugu atšķaida ar kondicionētu un tīru āra gaisu. Visā testa procedūras laikā ņem vienu paraugu un PM gadījumā savāc vienā PM paraugu ņemšanas filtrā.
Lai aprēķinātu īpatnējās emisijas, aprēķina faktisko cikla darbu, integrējot faktisko motora jaudu cikla laikā.
7.8.2.3. Emisiju testa secība
a) RMC izpildi, izplūdes gāzu paraugu ņemšanu, datu reģistrēšanu un izmērīto vērtību integrēšanu sāk vienlaikus.
b) Apgriezienu skaitu un griezes momentu kontrolē testa cikla pirmajā režīmā.
c) Ja motors noslāpst RMC izpildes laikā, testu anulē. Motoru atkal iepriekš sagatavo un testu atkārto.
d) RMC beigās turpina paraugu ņemšanu, izņemot PM paraugu ņemšanu, darbinot visas sistēmas, lai nodrošinātu sistēmas reakcijas laika beigšanos. Kad šis laiks ir beidzies, aptur visu paraugu ņemšanu un reģistrēšanu, tostarp fona paraugu reģistrēšanu. Visbeidzot aptur visas integrēšanas iekārtas un reģistrētajos datos norāda testa cikla beigas.
e) Veic pēctesta procedūras saskaņā ar 7.3.2. punktu.
7.8.2.4. Apstiprināšanas kritēriji
RMC testus apstiprina, izmantojot regresijas analīzi, kā aprakstīts 7.8.3.3. un 7.8.3.5. punktā. Atļautās RMC pielaides ir sniegtas tupmāk redzamajā 6.1. tabulā. Jāņem vērā, kā RMC pielaides atšķiras no 6.2. tabulā norādītajām NRTC pielaidēm. Testējot motorus, kuru lietderīgā jauda ir lielāka par 560 kW, var izmantot 6.2. tabulas regresijas taisnes pielaides un 6.3. tabulas punktu dzēšanu.
6.1. tabula
RMC regresijas taisnes pielaides
|
Apgriezieni |
Griezes moments |
Jauda |
y pret x aplēses standartkļūda (SEE) |
maks. 1 % no nominālā apgriezienu skaita |
maks. 2 % no motora maks. griezes momenta |
maks. 2 % no motora maks. jaudas |
Regresijas taisnes slīpums, a 1 |
no 0,99 līdz 1,01 |
0,98 – 1,02 |
0,98 – 1,02 |
Noteikšanas koeficients, r 2 |
vismaz 0,990 |
vismaz 0 950 |
vismaz 0 950 |
y krustošanās ar regresijas taisni, a 0 |
± 1 % no nominālā apgriezienu skaita |
± 20 nm vai ± 2 % no maksimālā griezes momenta, izvēlas lielāko vērtību |
± 4 kW vai ± 2 % no maksimālās jaudas, izvēlas lielāko vērtību |
Ja RMC testu neveic īslaicīgā testa gultnē, kurā nav pieejamas apgriezienu skaita un griezes momenta vērtības ar sekundes precizitāti, izmanto turpmāk izklāstītos apstiprināšanas kritērijus.
Noteikumu 7.8.1.3. punktā ir paredzētas apgriezienu skaita un griezes momenta pielaides attiecībā uz katru režīmu. Attiecībā uz 20 s lineārā apgriezienu skaita un lineārā griezes momenta pārejām no RMC stacionāras fāzes testa režīmiem (7.4.1.2. punkts) pakāpei piemēro turpmāk norādītās apgriezienu skaita un slodzes pielaides,
a) saglabā lineāru apgriezienu skaitu ± 2 % robežās no nominālā apgriezienu skaita;
b) saglabā lineāru griezes momentu ± 5 % robežās no maksimālā griezes momenta pie nominālā apgriezienu skaita.
7.8.3. Pārejas (NRTC un LSI-NRTC) testa cikli
Lai īstenotu NRTC un LSI-NRTC, secīgi izpilda standarta apgriezienu skaita un griezes momentu komandas. Nosaka apgriezienu skaita un griezes momenta komandas pie vismaz 5 Hz frekvences. Tā kā testa standartcikls ir paredzēts pie 1 Hz, pa vidu esošās griezes momenta un apgriezienu skaita komandas lineāri interpolē no griezes momenta standartvērtībām, kas ir radītas no cikla ģenerēšanas.
Nelielas denormalizētu apgriezienu vērtības līdzās siltās brīvgaitas ātrumam var izraisīt situāciju, kad mazu apgriezienu brīvgaitas kontrolieri aktivizē standarta griezes momentu un motora griezes moments pārsniedz standarta griezes momentu, lai gan lietotāja pieprasījums ir minimālā līmenī. Šādos gadījumos ir ieteicams kontrolēt dinamometru, lai tā prioritāte būtu ievērot standarta griezes momentu, nevis standarta apgriezienu skaitu, ļaujot motoram regulēt ātrumu.
Aukstās palaides apstākļos motoriem var izmantot pastiprinātas brīvgaitas ierīci, lai ātri iesildītu motoru un izplūdes pēcapstrādes ierīces. Šajos apstākļos ļoti zemi normalizētie apgriezieni ģenerēs standarta apgriezienus, kas ir mazāki par šiem lielākajiem nostiprinātās brīvgaitas apgriezieniem. Šajā gadījumā ir ieteicams kontrolēt dinamometru, lai tā prioritāte būtu ievērot standarta griezes momentu, ļaujot motoram regulēt ātrumu, kad lietotāja pieprasījums ir minimālā līmenī.
Emisiju testa laikā standarta apgriezienus un griezes momentus, kā arī atgriezeniskos apgriezienus un griezes momentus reģistrē ar minimālo frekvenci 1 Hz, bet, vēlams, ar 5 Hz vai pat 10 Hz. Pieraksta lielāka frekvence ir svarīga, jo tā palīdz pēc iespējas samazināt laika novirzes efektu starp standarta apgriezienu un izmērītajām atgriezenisko apgriezienu vērtībām, kā arī griezes momenta vērtībām.
Standarta un atgriezeniskos apgriezienus un griezes momentus var reģistrēt pie zemākām frekvencēm (pat pie tik zemas frekvences kā 1 Hz), ja reģistrē vidējās vērtības laika intervālā starp reģistrētajām vērtībām. Vidējās vērtības aprēķina, pamatojoties uz atgriezeniskajām vērtībām, kuras ir atjauninātas pie vismaz 5 Hz frekvences. Šīs reģistrētās vērtības izmanto cikla apstiprināšanas statistikas un kopējā darba aprēķināšanai.
7.8.3.1. NRTC testa veikšana
Saskaņā ar 7.3.1. punktu veic pirmstesta procedūras, ietverot iepriekšēju sagatavošanu, dzesēšanu un analizatora kalibrēšanu.
Testēšanu sāk saskaņā ar turpmāk aprakstīto.
Testa secību sāk īstenot tūlīt pēc tam, kad aukstās palaides NRTC gadījumā tiek iedarbināts motors, kas atdzesēts saskaņā ar 7.3.1.2. punktu, vai karstās palaides NRTC gadījumā motors tiek iedarbināts pēc karstās impregnēšanas. Ievēro 7.4.2.1. punktā norādīto secību.
Datu reģistrēšanu, izplūdes gāzu paraugu ņemšanu un izmērīto vērtību integrēšanu sāk vienlaikus ar motora iedarbināšanu. Testa ciklu sāk brīdī, kad iedarbina motoru, un to veic atbilstīgi grafikam XVII pielikuma 3. papildinājumā.
Cikla beigās turpina paraugu ņemšanu, darbinot visas sistēmas, lai nodrošinātu sistēmas reakcijas laika beigšanos. Kad šis laiks ir beidzies, aptur visu paraugu ņemšanu un reģistrēšanu, tostarp fona paraugu reģistrēšanu. Visbeidzot aptur visas integrēšanas iekārtas un reģistrētajos datos norāda testa cikla beigas.
Veic pēctesta procedūras saskaņā ar 7.3.2. punktu.
7.8.3.2. LSI-NRTC testa veikšana
Saskaņā ar 7.3.1. punktu veic pirmstesta procedūras, ietverot iepriekšēju sagatavošanu un analizatora kalibrēšanu.
Testēšanu sāk saskaņā ar turpmāk aprakstīto.
Testu sāk saskaņā ar 7.4.2.2. punktā noteikto secību.
Datu reģistrēšanu, izplūdes gāzu paraugu ņemšanu un izmērīto vērtību integrēšanu sāk vienlaikus ar LSI-NRTC sākšanu pēc 30 sekunžu brīvgaitas perioda, kā noteikts 7.4.2.2. punkta b) apakšpunktā. Testa ciklu veic atbilstīgi grafikam XVII pielikuma 3. papildinājumā.
Cikla beigās turpina paraugu ņemšanu, darbinot visas sistēmas, lai nodrošinātu sistēmas reakcijas laika beigšanos. Kad šis laiks ir beidzies, aptur visu paraugu ņemšanu un reģistrēšanu, tostarp fona paraugu reģistrēšanu. Visbeidzot aptur visas integrēšanas iekārtas un reģistrētajos datos norāda testa cikla beigas.
Veic pēctesta procedūras saskaņā ar 7.3.2. punktu.
7.8.3.3. Cikla validācijas kritērijs pārejas (NRTC un LSI-NRTC) testa cikliem
Lai pārbaudītu testa derīgumu, šajā punktā noteiktos cikla apstiprināšanas kritērijus piemēro apgriezienu, griezes momenta, jaudas un vispārējā darba standartvērtībām un atgriezeniskajām vērtībām.
7.8.3.4. Cikla darba aprēķins
Pirms aprēķina cikla darbu, izlaiž ikvienu apgriezienu un griezes momenta vērtību, kas reģistrēta motora iedarbināšanas laikā. Punktus ar negatīvām griezes momenta vērtībām jāņem vērā kā nulles darbu. Faktisko cikla darbu W act (kWh) aprēķina, pamatojoties uz motora atgriezenisko apgriezienu skaitu un griezes momenta vērtībām. Standarta cikla darbu W ref (kWh) aprēķina, pamatojoties uz motora standarta apgriezienu un griezes momenta vērtībām. Faktisko cikla darbu W act izmanto salīdzināšanai ar standarta cikla darbu W ref un īpatnējās emisijas aprēķināšanai (sk. 7.2. punktu).
W act jābūt no 85 % līdz 105 % no W ref.
7.8.3.5. Validācijas statistika (sk. VII pielikuma 2. papildinājumu)
Attiecībā uz apgriezieniem, griezes momentu un jaudu aprēķina lineāro regresiju starp standartvērtībām un atgriezeniskajām vērtībām.
Lai līdz minimumam samazinātu laika novirzes efektu starp etalona un atgriezeniskajām cikla vērtībām, visu motora apgriezienu un griezes momenta atgriezenisko signālu secību var nobīdīt, to aizturot vai apsteidzot laikā nominālo apgriezienu un griezes momentu secību. Ja atgriezeniskos signālus nobīda, tad tajā pašā virzienā tikpat daudz jānobīda apgriezieni un griezes moments.
Izmanto mazāko kvadrātu metodi ar vispiemērotāko vienādojumu veidā, kas izteikts vienādojumā (6-19):
y= a 1 x + a 0 |
(6-19) |
kur:
y |
ir apgriezienu skaita (min-1), griezes momenta (Nm) vai jaudas (kW) atgriezeniskā vērtība; |
a 1 |
ir regresijas taisnes slīpums; |
x |
ir apgriezienu skaita (min–1), griezes momenta (Nm) vai jaudas (kW) standartvērtība; |
a 0 |
Ir y krustošanās ar regresijas taisni. |
y pret x aplēses standartkļūdu (SEE) un noteikšanas koeficientu (r) aprēķina katrai regresijas taisnei saskaņā ar VII pielikuma 3. papildinājumu.
Šo analīzi ieteicams izdarīt ar 1 Hz frekvenci. Lai testu uzskatītu par derīgu, tam jāatbilst kritērijiem, kas iekļauti 6.2. tabulā.
6.2. tabula
Regresijas taisnes pielaides
|
Apgriezieni |
Griezes moments |
Jauda |
y pret x aplēses standartkļūda (SEE) |
≤ 5,0 % no maksimālajiem testa apgriezieniem |
≤ 10,0 % no maksimālā kartētā griezes momenta |
≤ 10,0 % no maksimālās kartētās jaudas |
Regresijas taisnes slīpums, a 1 |
no 0,95 līdz 1,03 |
0,83 – 1,03 |
0,89 – 1,03 |
Noteikšanas koeficients, r 2 |
vismaz 0,970 |
vismaz 0,850 |
vismaz 0,910 |
y krustošanās ar regresijas taisni, a 0 |
≤ 10 % no brīvgaitas |
± 20 nm vai ± 2 % no maksimālā griezes momenta, izvēlas lielāko vērtību |
± 4 kW vai ± 2 % no maksimālās jaudas, izvēlas lielāko vērtību |
Tikai regresijas nolūkā ir atļauts dzēst punktus, ja tā norādīts 6.3. tabulā, pirms veic regresijas aprēķinu. Tomēr šos punktus nedrīkst dzēst cikla darba un emisiju aprēķinam. Brīvgaitas punktu definē kā punktu ar normalizētu griezes momenta standartlielumu, kas ir 0 %, un normalizētu apgriezienu skaita standartlielumu, kas ir 0 %. Punktu dzēšanu var piemērot visam ciklam vai jebkurai tā daļai. Ir jānorāda punkti, kuriem piemēro punktu dzēšanu.
6.3. tabula
Punkti, kurus drīkst dzēst no regresijas analīzes
Pasākums |
Nosacījumi (n = motora apgriezieni, T = griezes moments) |
Punkti, kurus drīkst dzēst |
Minimāls lietotāja pieprasījums (brīvgaitas punkts) |
n ref = n idle un T ref = 0 % un T act > (T ref – 0,02 T maxmappedtorque) un T act < (T ref + 0,02 T maxmappedtorque) |
apgriezieni un jauda |
Minimāls lietotāja pieprasījums |
n act ≤ 1,02 n ref un T act > T ref vai n act > n ref un T act ≤ T ref' vai n act > 1,02 n ref un T ref < T act ≤ (T ref + 0,02 T maxmappedtorque) |
jauda un griezes moments vai apgriezieni |
Maksimāls lietotāja pieprasījums |
n act < n ref un T act ≥ T ref vai n act ≥ 0,98 n ref un T act < T ref vai n act < 0,98 n ref un T ref > T act ≥ (T ref – 0,02 T maxmappedtorque) |
jauda un griezes moments vai apgriezieni |
8. Mērīšanas procedūras
8.1. Kalibrēšana un veiktspējas pārbaudes
8.1.1. Ievads
Šajā punktā ir aprakstītas veicamās mērīšanas sistēmu kalibrēšanas un pārbaudes. Specifikācijas, kas piemērojamas atsevišķiem instrumentiem, skatīt 9.4. punktā.
Kalibrēšanas un pārbaudes parasti veic visā mērīšanas ķēdē.
Ja attiecībā uz kādu mērīšanas sistēmas daļu kalibrēšana vai pārbaude nav noteikta, šīs sistēmas daļas kalibrēšanas un tās veiktspējas pārbaudes biežums ir saskaņā ar mērīšanas sistēmas ražotāja ieteikumiem un pamatotu inženiertehnisko atzinumu.
Lai nodrošinātu atbilstību kalibrēšanām un pārbaudēm noteiktajām pielaidēm, izmanto starptautiski atzītus standartus.
8.1.2. Kalibrēšanu un pārbaužu kopsavilkums
Šā punkta 6.4. tabulā ir apkopotas 8. iedaļā aprakstītās kalibrēšanas un pārbaudes, kā arī norādīts, kad tās ir veicamas.
6.4. tabula
Kalibrēšanu un pārbaužu kopsavilkums
Kalibrēšanas vai pārbaudes veids |
Minimālais biežums () |
8.1.3.: precizitāte, atkārtojamība un troksnis |
Precizitāte: nav obligāti, bet ieteicami, veicot sākotnējo uzstādīšanu. Atkārtojamība: nav obligāti, bet ieteicami, veicot sākotnējo uzstādīšanu. Troksnis: nav obligāti, bet ieteicami, veicot sākotnējo uzstādīšanu. |
8.1.4.: linearitātes pārbaude |
Apgriezieni: Veicot sākotnējo uzstādīšanu, 370 dienās pirms testēšanas un pēc plašas tehniskās apkopes. Griezes moments: Veicot sākotnējo uzstādīšanu, 370 dienās pirms testēšanas un pēc plašas tehniskās apkopes. Ieplūdes gaisa, atšķaidīšanas gaisa un atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmas un paraugu partiju plūsmas ātrums: veicot sākotnējo uzstādīšanu, 370 dienās pirms testēšanas un pēc plašas tehniskās apkopes, ja vien plūsma nav pārbaudīta, veicot propāna pārbaudi vai ar oglekļa un skābekļa bilances metodi. Neapstrādātu izplūdes gāzu plūsma: veicot sākotnējo uzstādīšanu, 185 dienās pirms testēšanas un pēc plašas tehniskās apkopes, ja vien plūsma nav pārbaudīta, veicot propāna pārbaudi vai ar oglekļa un skābekļa bilances metodi. Gāzu dalītāji: Veicot sākotnējo uzstādīšanu, 370 dienās pirms testēšanas un pēc plašas tehniskās apkopes. Gāzes analizatori (ja vien nav norādīts citādi): Veicot sākotnējo uzstādīšanu, 35 dienās pirms testēšanas un pēc plašas tehniskās apkopes. FTIR analizators Veicot uzstādīšanu, 370 dienās pirms testēšanas un pēc plašas tehniskās apkopes. PM atlikums: Veicot sākotnējo uzstādīšanu, 370 dienās pirms testēšanas un pēc plašas tehniskās apkopes. Autonomais spiediens un temperatūra: Veicot sākotnējo uzstādīšanu, 370 dienās pirms testēšanas un pēc plašas tehniskās apkopes. |
8.1.5.: Nepārtraukta darba gāzes analizatora sistēmas reakcija un pārbaudes atjaunināšana/reģistrēšana – attiecībā uz gāzes analizatoriem, kuri netiek nepātraukti kompensēti par citām gāzu grupām |
Veicot sākotnējo uzstādīšanu vai pēc sistēmā veiktām izmaiņām, kas ietekmētu reakciju. |
8.1.6.: Nepārtraukta darba gāzes analizatora sistēmas reakcija un pārbaudes atjaunināšana/reģistrēšana – attiecībā uz gāzes analizatoriem, kuri tiek nepātraukti kompensēti par citām gāzu grupām |
Veicot sākotnējo uzstādīšanu vai pēc sistēmā veiktām izmaiņām, kas ietekmētu reakciju. |
8.1.7.1.: griezes moments |
Veicot sākotnējo uzstādīšanu un pēc plašas tehniskās apkopes. |
8.1.7.2.: spiediens, temperatūra, rasas punkts |
Veicot sākotnējo uzstādīšanu un pēc plašas tehniskās apkopes. |
8.1.8.1.: degvielas plūsma |
Veicot sākotnējo uzstādīšanu un pēc plašas tehniskās apkopes. |
8.1.8.2.: ieplūdes plūsma |
Veicot sākotnējo uzstādīšanu un pēc plašas tehniskās apkopes. |
8.1.8.3.: izplūdes gāzu plūsma |
Veicot sākotnējo uzstādīšanu un pēc plašas tehniskās apkopes. |
8.1.8.4.: atšķaidītu izplūdes gāzu plūsma (CSV un PFD) |
Veicot sākotnējo uzstādīšanu un pēc plašas tehniskās apkopes. |
8.1.8.5.: CVS/PFD un partijas parauga pārbaude () |
Veicot sākotnējo uzstādīšanu, 35 dienās pirms testēšanas un pēc plašas tehniskās apkopes. (Propāna pārbaude) |
8.1.8.8.: vakuuma noplūde |
Uzstādot paraugu ņemšanas sistēmu. Pirms katra laboratorijas testa saskaņā ar 7.1. punktu: 8 stundās pirms katra darbības cikla secības pirmā testa intervāla sākšanas un pēc apkopes, piemēram, priekšfiltra nomaiņas. |
8.1.9.1.: CO2 NDIR H2O piejaukums |
Veicot sākotnējo uzstādīšanu un pēc plašas tehniskās apkopes. |
8.1.9.2.: CO NDIR CO2 un H2O piejaukums |
Veicot sākotnējo uzstādīšanu un pēc plašas tehniskās apkopes. |
8.1.10.1.: FID kalibrēšana HC FID optimizēšana un HC FID pārbaude |
Kalibrēt, optimizēt un noteikt CH4 reakciju: veicot sākotnējo uzstādīšanu un pēc plašas tehniskās apkopes. Pārbaudīt CH4 reakciju: veicot sākotnējo uzstādīšanu, 185 dienās pirms testēšanas un pēc plašas tehniskās apkopes. |
8.1.10.2.: Neapstrādātas izplūdes FID O2 gāzes piejaukums |
Attiecībā uz visiem FID analizatoriem: veicot sākotnējo uzstādīšanu un pēc plašas tehniskās apkopes. Attiecībā uz THC FID analizatoriem: veicot sākotnējo uzstādīšanu un pēc plašas tehniskās apkopes, kā arī pēc FID optimizēšanas saskaņā ar 8.1.10.1. |
8.1.11.1.: CLD CO2 un H2O dzēšana |
Veicot sākotnējo uzstādīšanu un pēc plašas tehniskās apkopes. |
8.1.11.3.: NDUV HC un H2O piejaukums |
Veicot sākotnējo uzstādīšanu un pēc plašas tehniskās apkopes. |
8.1.11.4.: dzesēšanas vannas NO2 iespiešanās (dzesētājs) |
Veicot sākotnējo uzstādīšanu un pēc plašas tehniskās apkopes. |
8.1.11.5.: NO2 pārveidotāja par NO pārveidošana |
Veicot sākotnējo uzstādīšanu, 35 dienās pirms testēšanas un pēc plašas tehniskās apkopes. |
8.1.12.1.: Paraugu žāvētāja pārbaude |
Termiskajiem dzesētājiem: veicot uzstādīšanu un pēc plašas tehniskās apkopes. Osmozes membrānām: veicot uzstādīšanu, 35 dienās pirms testēšanas un pēc plašas tehniskās apkopes. |
8.1.13.1.: PM atlikums un svēršana |
Neatkarīga pārbaude: veicot sākotnējo uzstādīšanu, 370 dienās pirms testēšanas un pēc plašas tehniskās apkopes. Nulles, iestatīšanas un atsauces parauga pārbaudes: 12 stundās pēc svēršanas un pēc plašas tehniskās apkopes. |
(1) Veikt kalibrēšanu un pārbaudes biežāk atbilstīgi mērīšanas sistēmas ražotāja instrukcijām un pamatotam inženiertehniskajam atzinumam. (2) CVS pārbaude nav jāveic sistēmām, kas atbilst ± 2 %, pamatojoties uz ieplūdes gaisa, degvielas un atšķaidīto izplūdes gāzu oglekļa vai skābekļa ķīmisko līdzsvaru. |
8.1.3. Precizitātes, atkārtojamības un trokšņa pārbaude
Atsevišķu instrumentu veiktspējas vērtības, kas norādītas 6.8. tabulā, ir pamats instrumenta precizitātes, atkārtojamības un tā radītā trokšņa noteikšanai.
Instrumenta precizitāte, atkārtojamība vai tā radītais toksnis nav jāpārbauda. Tomēr šo pārbaužu ņemšana vērā var būt noderīga, lai noteiktu specifikācijas jaunam instrumentam, pārbaudītu jauna instrumenta veiktspēju, kad tas tiek nodots ekspluatācijā, vai novērstu ar esošo instrumentu saistītās problēmas.
8.1.4. Linearitātes pārbaude
8.1.4.1. Piemērošanas joma un biežums
Linearitātes pārbaudi veic attiecībā uz katru 6.5. tabulā minēto mērīšanas sistēmu vismaz tik bieži, kā norādīts tabulā, saskanīgi ar mērīšanas sistēmas ražotāja ieteikumiem un pamatotu inženiertehnisko atzinumu. Linearitātes pārbaudes mērķis ir noteikt, vai mērīšanas sistēma proporcionāli reaģē aktuālajā mērījumu diapazonā. Linearitātes pārbaudi veido vismaz 10 etalonvērtību sēriju iekļaušana mērīšanas sistēmā, ja vien nav noteikts citādi. Mērīšanas sistēma nosaka katras etalonvērtības kvantitāti. Izmērītās vērtības kopīgi salīdzina ar etalonvērtībām, izmantojot mazāko kvadrātu lineāro regresiju un 6.5. tabulā norādītos linearitātes kritērijus.
8.1.4.2. Veiktspējas prasības
Ja mērīšanas sistēma neatbilst 6.5. tabulā norādītajiem piemērojamajiem linearitātes kritērijiem, nepilnību novērš, atbilstīgi vajadzībām atkārtoti kalibrējot komponentus, veicot to tehnisko apkopi vai tos aizvietojot. Linearitātes pārbaudi veic atkārtoti pēc nepilnības novēršanas, lai nodrošinātu mērīšanas sistēmas atbilstību linearitātes kritērijiem.
8.1.4.3. Procedūra
Izmanto šādu linearitātes pārbaudes protokolu:
a) mērīšanas sistēmu darbina, nodrošinot tai noteiktu temperatūru, spiedienu un plūsmas;
b) instrumentu iestata uz nulli, iekļaujot nulles signālu, tāpat kā pirms emisiju testa. Attiecībā uz gāzes analizatoriem izmanto atbilstīgu nulles gāzi, kas atbilst 9.5.1. punkta specifikācijām, un to ievada tieši analizatora pieslēgvietā;
c) instrumentu normalizē, ievadot kontroles signālu, tāpat kā pirms emisiju testa. Attiecībā uz gāzes analizatoriem izmanto atbilstīgu kontroles gāzi, kas atbilst 9.5.1. punkta specifikācijām, un to ievada tieši analizatora pieslēgvietā;
d) pēc instrumenta iestatīšanas, nulli pārbauda ar to pašu signālu, kas ir izmantots šā punkta b) apakšpunktā. Pamatojoties uz nulles nolasījumu, izmanto pamatotu inženiertehnisko atzinumu, lai noteiktu, vai pirms pāriešanas uz nākamo posmu instrumentu atiestatīt uz nulli vai atkārtoti iestatīt;
e) attiecībā uz visiem izmērītajiem daudzumiem izmanto ražotāja ieteikumus un pamatotu inženiertehnisko atzinumu, lai atlasītu etalonvērtības y ref i , kas aptver visu vērtību diapazonu, kāds ir sagaidāms emisiju testēšanas laikā, tādējādi novēršot vajadzību ekstrapolēt ārpus šīm vērtībām. Kā vienu no linearitātes pārbaudes etalonvērtībām atlasa nulles atsauces signālu. Attiecībā uz autonoma spiediena un temperatūras linearitātes pārbaudēm atlasa vismaz trīs etalonvērtības. Attiecībā uz visām pārējām linearitātes pārbaudēm atlasa vismaz desmit etalonvērtības;
f) lai izvēlētos secību, kādā tiks ievadītas etalonvērtības, izmanto instrumenta ražotāja ieteikumus un pamatotu inženiertehnisko atzinumu;
g) atsauces vērtības ģenerē un ievieš atbilstīgi 8.1.4.4. punktam. Attiecībā uz gāzes analizatoriem izmanto gāzes koncentrācijas, par kurām ir zināms, ka uz tām attiecas 9.5.1. punktā paredzētās specifikācijas, un tās ievada tieši analizatora pieslēgvietā;
h) instrumentam ļauj nostabilizēties, kamēr tas mēra etalonvērtību;
i) ar pieraksta frekvenci, kas ir vismaz minimālā frekvence, kā norādīts 6.7. tabulā, 30 s laikā mēra etalonvērtības un reģistrē pierakstīto vērtību vidējo aritmētisko
;
j) atkārto šā punkta g)–i) apakšpunktā noteiktos pasākumus līdz brīdim, kad ir izmērītas visas standartvērtības;
k) vidējos aritmētiskos
un etalonvērtības y
ref
i
izmanto, lai aprēķinātu mazāko kvadrātu lineārās regresijas parametrus un statistiskās vērtības ar mērķi salīdzināt 6.5. tabulā norādītos minimālos veiktspējas kritērijus. Izmanto VII pielikuma 3. papildinājumā norādītos aprēķinus.
8.1.4.4. Standartsignāli
Šajā punktā ir aprakstītas ieteicamās metodes etalonvērtību ģenerēšanai 8.1.4.3. punktā paredzētajam linearitātes pārbaudes protokolam. Izmanto etalonvērtības, kas simulē faktiskās vērtības, vai ievieš faktisku vērtību un to mēra ar standartmērījumu sistēmu. Pēdējā gadījumā etalonvērtība ir vērtība, par kuru ir ziņojusi standartmērījumu sistēma. Etalonvērtības un etalonmērījumu sistēmas ir starptautiski reģistrējamas.
Attiecībā uz temperatūras mērījumu sistēmām ar sensoriem, piemēram, termopāriem, RTD un termistoriem, linearitātes pārbaudi var veikt, atdalot no sistēmas sensoru un tā vietā izmantojot simulatoru. Vajadzības gadījumā izmanto simulatoru, kas ir kalibrēts autonomi un kam ir kompensēts aukstais lodējums. Starptautiski reģistrējama simulatora temperatūrai pielāgota nenoteiktība ir mazāka par 0,5 % no maksimālās darba temperatūras T max. Ja izmanto šo iespēju, ir jālieto sensori, kuri saskaņā ar piegādātāja sniegto informāciju ir precīzāki par 0,5 % no T max salīdzinājumā ar to standarta kalibrēšanas līkni.
8.1.4.5. Mērījumu sistēmas, kurām ir vajadzīga linearitātes pārbaude
Šā punkta 6.5. tabulā ir norādītas sistēmas, kurām ir vajadzīgas linearitātes pārbaudes. Uz šo tabulu attiecas turpmāk norādītie noteikumi:
a) ja instrumenta ražotājs iesaka vai balstoties uz pamatotu inženiertehnisko atzinumu, linearitātes pārbaudi veic biežāk;
b) “min” attiecas uz linearitātes pārbaudē izmantoto minimālo etalonvērtību.
Jāņem vērā, ka atkarībā no signāla šī vērtība var būt nulle vai negatīva vērtība;
c) “max” parasti attiecas uz linearitātes pārbaudē izmantoto maksimālo etalonvērtību. Piemēram, attiecībā uz gāzu dalītājiem, x max ir nedalītās, neatšķaidītās kontroles gāzes koncentrācija. Turpmāk norādīti īpaši gadījumi, kuros “max” attiecas uz atšķirīgu vērtību:
i) PM atlikuma linearitātes pārbaudes gadījumā m max attiecas uz PM filtra tipisko masu;
ii) griezes momenta linearitātes pārbaudes gadījumā T max attiecas uz ražotāja noteikto testējamā motora ar lielāko griezes momentu motora augstāko griezes momenta vērtību;
d) norādītie diapazoni ir iekļaujoši. Piemēram, norādītais diapazons 0,98–1,02 attiecībā uz stāvumu a 1 nozīmē, ka 0,98 ≤ a 1 ≤ 1,02;
e) šīs linearitātes pārbaudes neattiecas uz sistēmām, kurām piemēro plūsmas ātruma pārbaudi attiecībā uz atšķaidītām izplūdes gāzēm saistībā ar propāna pārbaudi, kā aprakstīts 8.1.8.5. punktā, vai sistēmām, kuras atbilst ± 2 %, pamatojoties uz ieplūdes gaisa, degvielas un izplūdes gāzu oglekļa vai skābekļa ķīmisko līdzsvaru;
f) atbilstību a 1 kritērijam šo daudzumu gadījumā nodrošina tikai tad, ja ir vajadzīga absolūtā daudzuma vērtība, pretēji signālam, kas ir tikai lineāri proporcionāls faktiskajai vērtībai;
g) autonomās temperatūras ietver motora temperatūras un apkārtējās vides apstākļus, ko izmanto, lai iestatītu vai pārbaudītu motora stāvokļus, temperatūras, kuras izmanto, lai testa sistēmā iestatītu vai pārbaudītu kritiskos apstākļus, un temperatūras, kuras izmanto emisiju aprēķinos:
i) ir jāveic šo temperatūru linearitātes pārbaudes; gaisa ieplūde, pēcapstrādes gultne(-es) (attiecībā uz motoriem, kurus testē ar izplūdes pēcapstrādes ierīcēm ciklos ar aukstās palaides kritērijiem), atšķaidīšanas gaiss PM parauga ņemšanai (CVS, dubultās atšķaidīšanas un daļējas plūsmas sistēmām), PM paraugs, dzesētāja paraugs (attiecībā uz gāzveida paraugu ņemšanas sistēmām, kuras paraugu žāvēšanai izmanto dzesētājus);
ii) šīs temperatūras linearitātes pārbaudes ir jāveic tikai tad, ja to norādījis motora ražotājs; degvielas ieplūde, testēšanas telpas uzpūtes gaisa dzesētāja gaisa izplūde (attiecībā uz motoriem, kurus testē ar testēšanas telpas siltummaini, kas simulē autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas turbopūtes gaisa dzesētāju), testēšanas telpas gaisa dzesētāja dzesēšanas šķidruma ieplūde (attiecībā uz motoriem, kurus testē ar testēšanas telpas siltummaini, kas simulē autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas turbopūtes gaisa dzesētāju), eļļa eļļtverī, dzesēšanas šķidrums pirms termostata (attiecībā uz motoriem, kurus dzesē ar šķidrumu);
h) autonomie spiedieni ietver motora spiedienus un apkārtējās vides apstākļus, ko izmanto, lai iestatītu vai pārbaudītu motora stāvokļus, spiedienus, kurus izmanto, lai testa sistēmā iestatītu vai pārbaudītu kritiskos apstākļus, un spiedienus, kurus izmanto emisiju aprēķinos:
i) veicamās spiediena linearitātes pārbaudes ir šādas: ieplūdes gaisa spiediena ierobežojums, izplūdes gāzu pretspiediena ierobežojums, barometrs, CVS ieplūdes manometriskais spiediens (ja to mēra, izmantojot CVS), dzesētāja paraugs (attiecībā uz gāzveida paraugu ņemšanas sistēmām, kuras paraugu žāvēšanai izmanto dzesētājus);
ii) spiediena linearitātes pārbaudes, kas ir jāveic tikai tad, ja to norādījis motora ražotājs: testēšanas telpas turbopūtes gaisa dzesētāja un savienojošās caurules spiediena kritums (attiecībā uz motoriem ar turbopūti, kurus testē ar testēšanas telpas siltummaini, kas simulē autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas turbopūtes gaisa dzesētāju), degvielas ieplūde un degvielas izplūde.
6.5. tabula
Mērījumu sistēmas, kurām ir vajadzīga linearitātes pārbaude
Mērījumu sistēma |
Daudzums |
Minimālais pārbaužu biežums |
Linearitātes kritēriji |
|||
|
a |
SEE |
r 2 |
|||
Motora apgriezienu skaits |
n |
370 dienās pirms testēšanas |
≤ 0,05 % nmax |
0,98–1,02 |
≤ 2 % nmax |
≥ 0,990 |
Motora griezes moments |
T |
370 dienās pirms testēšanas |
1 % T max |
0,98–1,02 |
≤ 2 % T max |
≥ 0,990 |
Degvielas plūsmas ātrums |
qm |
370 dienās pirms testēšanas |
1 % |
0,98–1,02 |
2 % |
≥ 0,990 |
Ieplūdes plūsmas ātrums (1) |
qV |
370 dienās pirms testēšanas |
1 % |
0,98–1,02 |
2 % |
≥ 0,990 |
Atšķaidīšanas gaisa plūsmas ātrums (1) |
qV |
370 dienās pirms testēšanas |
1 % |
0,98–1,02 |
2 % |
≥ 0,990 |
Atšķaidītu izplūdes gāzu plūsmas ātrums (1) |
qV |
370 dienās pirms testēšanas |
1 % |
0,98–1,02 |
2 % |
≥ 0,990 |
Neapstrādātu izplūdes gāzu plūsmas ātrums (1) |
qV |
185 dienās pirms testēšanas |
1 % |
0,98–1,02 |
2 % |
≥ 0,990 |
Paraugu partijas plūsmas ātrumi (1) |
qV |
370 dienās pirms testēšanas |
1 % |
0,98–1,02 |
2 % |
≥ 0,990 |
Gāzu dalītāji |
x/x span |
370 dienās pirms testēšanas |
0,5 % x max |
0,98–1,02 |
2 % x max |
≥ 0,990 |
Gāzu analizatori |
x |
35 dienās pirms testēšanas |
0,5 % x max |
0,99–1,01 |
1 % x max |
≥ 0,998 |
PM atlikums |
m |
370 dienās pirms testēšanas |
1 % m max |
0,99–1,01 |
1 % m max |
≥ 0,998 |
Autonomie spiedieni |
p |
370 dienās pirms testēšanas |
1 % p max |
0,99–1,01 |
1 % p max |
≥ 0,998 |
Autonomās temperatūras signālu pārvēšana no analogā formāta digitālajā formātā |
T |
370 dienās pirms testēšanas |
1 % T max |
0,99–1,01 |
1 % T max |
≥ 0,998 |
(1) Molārās plūsmas ātrumu var izmantot standarta tilpuma plūsmas ātruma vietā, tā kā termins nozīmē “daudzumu”. Šajā gadījumā atbilstošajos lineārajos kritērijos maksimālo molāro ātrumu var izmantot maksimālās standarta tilpuma plūsmas ātruma vietā. |
8.1.5. Nepārtraukta darba gāzes analizatora sistēmas reakcija un atjaunināšanas/reģistrēšanas pārbaude
Šajā iedaļā ir aprakstīta vispārējā nepārtraukta darba gāzes analizatora sistēmas reakcijas un atjauninājumu reģistrēšanas pārbaudes procedūra. Informāciju par kompensācijas tipa analizatoriem skatīt 8.1.6. punktā.
8.1.5.1. Piemērošanas joma un biežums
Šo pārbaudi veic pēc nepārtrauktai paraugu ņemšanai izmantota gāzes analizatora uzstādīšanas vai aizvietošanas. Šo pārbaudi veic arī tad, ja ir veikta sistēmas rekonfigurācija, kas maina sistēmas reakciju. Šī pārbaude ir nepieciešama attiecībā uz nepārtraukta darba gāzes analizatoriem, kurus izmanto pārejas (NRTC un LSI-NRTC) testa ciklos vai RMC, bet tā nav jāveic attiecībā uz gāzes paraugu partiju analizatoru sistēmām, kuras izmanto, testējot tikai diskrētā režīma NRSC laikā.
8.1.5.2. Mērīšanas principi
Ar šā testa palīdzību pārbauda to, vai atjaunināšanas un reģistrēšanas frekvences atbilst vispārējai sistēmas reakcijai uz straujām koncentrāciju vērtību izmaiņām tajā pašā paraugu ņemšanas zondē. Gāzes analizatoru sistēmas optimizē, lai to vispārējā reakcija uz straujām koncentrācijas izmaiņām tiktu atjaunināta un reģistrēta pienācīgā frekvencē, tādējādi novēršot informācijas zudumus. Ar šī testa palīdzību arī pārbauda, vai nepārtraukta darba gāzes analizatora sistēmas nodrošina atbilstību minimālajam reakcijas laikam.
Sistēmas iestatījumi reakcijas laika novērtēšanai ir tieši tādi paši kā testa mērījumu laikā (piem., spiediens, plūsmas ātrumi, analizatora filtra parametri un viss pārējais, kas ietekmē reakcijas laiku). Reakcijas laika noteikšanu veic, ievadot gāzi tieši paraugu ņemšanas zondes ievadā. Gāzu maiņai paredzēto ierīču specifikācijās paredzēts, ka gāzes palaišanu veic mazāk nekā 0,1 sekundē. Testā izmantoto gāzu ietekmē koncentrācija mainās vismaz par 60 % no pilnas skalas (FS).
Reģistrē katra atsevišķā gāzes komponenta koncentrācijas apliecinājumu.
8.1.5.3. Prasības attiecībā uz sistēmu
a) Sistēmas reakcijas laiks ir ≤ 10 sekundes ar pieauguma laiku ≤ 5 sekundes visām izmērītajām sastāvdaļām (CO, NOx, CO2 un HC) un visos izmantotajos diapazonos.
Pirms VII pielikumā paredzēto emisiju aprēķinu veikšanas visi dati (koncentrācija, degvielas un gaisa plūsmas) ir jānobīda par to izmērītajiem reakcijas laikiem.
b) Lai apliecinātu pieņemamu atjaunināšanu un reģistrēšanu attiecībā uz sistēmas vispārējo reakciju, sistēma atbilst kādam no turpmāk izklāstītajiem kritērijiem:
i) vidējā pieauguma laika un frekvences, pie kuras sistēma reģistrē un atjaunina koncentrāciju, reizinājums ir vismaz 5. Jebkurā gadījumā vidējais pieauguma laiks nepārsniedz 10 s;
ii) frekvence, pie kuras sistēma reģistrē koncentrāciju, ir vismaz 2 Hz (sk. arī 6.7. tabulu).
8.1.5.4. Procedūra
Lai pārbaudītu katras nepārtraukta darba gāzes analizatora sistēmas reakciju, izmanto turpmāk aprakstīto procedūru.
a) Attiecībā uz instrumenta iestatīšanu rīkojas atbilstīgi analizatora sistēmas ražotāja publicētajām iedarbināšanas un darbināšanas instrukcijām. Lai optimizētu veiktspēju, mērījumu sistēmu pielāgo atbilstīgi vajadzībām. Šo pārbaudi veic, analizatoram darbojoties tādā pašā režīmā kā emisiju testēšanas gadījumā. Ja analizatora paraugu ņemšanas sistēmu izmanto arī citi analizatori un ja gāzes plūsma uz citiem analizatoriem ietekmē sistēmas reakcijas laiku, šā pārbaudes testa veikšanas laikā iedarbina un darbina pārējos analizatorus. Šo pārbaudes testu var veikt attiecībā uz vairākiem analizatoriem, kuri vienlaikus izmanto vienu un to pašu paraugu ņemšanas sistēmu. Ja emisiju testēšanas laikā izmanto analogos vai reālā laika digitālos filtrus, tos darbina tādā pašā veidā kā šīs pārbaudes laikā.
b) Attiecībā uz aprīkojumu, kas ir izmantots, lai apstiprinātu sistēmas reakcijas laiku, starp visiem savienojumiem ieteicams izmantot minimālā garuma gāzes pārvades caurules, nulles gaisa avotu savieno ar vienu ātrdarbīga trīseju vārsta ieeeju (2 ieejas, 1 izeja), lai regulētu nulles gāzes un kontroles gāzu maisījumu plūsmu uz paraugu ņemšanas sistēmas zondes ieplūdes atveri vai trejgabalu līdzās zondes izvadam. Parasti gāzes plūsmas ātrums ir lielāks par zondes paraugu plūsmas ātrumu, un liekais daudzums tiek izvadīts pa zondes ievadu. Ja gāzes plūsmas ātrums ir mazāks par zondes plūsmas ātrumu, pielāgo gāzes koncentrācijas, lai ņemtu vērā atšķaidīšanu, ko rada zondē ieplūdušais apkārtējais gaiss. Var izmantot bināras vai no vairākām gāzēm sastāvošas kontroles gāzes. Lai sajauktu kontroles gāzes, var izmantot gāzu sajaukšanas ierīci. Sajaucot kontroles gāzes, kas ir atšķaidītas ar N2, ar kontroles gāzēm, kas ir sajauktas ar gaisu, ieteicams izmantot gāzu sajaukšanas ierīci.
Izmantojot gāzu dalītāju, NO–CO–CO2–C3H8–CH4 (N2 bilance) kontroles gāzi sajauc ar NO2, līdzsvarojošu attīrītu sintētisko gaisu, ievērojot vienādas proporcijas. Attiecīgos gadījumos var izmantot arī standarta binārās kontroles gāzes, aizstājot sajauktu NO-CO-CO2-C3H8-CH4, līdzsvarojošu N2 kontroles gāzi. Šādā gadījumā katram analizatoram veic atsevišķu reakcijas testu. Gāzes dalītāja izeju savieno ar citu trīseju vārsta ieeju. Vārsta izvade ir savienota ar pārpildi gāzes analizatora sistēmas zondē vai pārpildi starp zondi un pārvades cauruli uz visiem analizatoriem, kuri tiek pārbaudīti. Izmanto uzstādījumus, kas ļauj izvairīties no spiediena pulsācijām, ko izraisa plūsmas apturēšana, sajaucot gāzes. Jebkuru no šīm gāzes sastāvdaļām, ja tā šīs pārbaudes kontekstā neattiecas uz analizatoriem, izlaiž. Citā gadījumā ir atļauta atsevišķu gāzu pudeļu izmantošana un atsevišķa reakcijas laiku mērīšana.
c) Datu vākšanu veic šādi:
i) vārstu pārslēdz, lai sāktu nulles gāzes plūsmu;
ii) ļauj notikt stabilizācijai, ņemot vērā transportēšanas kavējumus un lēnākā analizatora pilnīgu reakciju;
iii) datu reģistrēšanu sāk, ievērojot tādu pašu frekvenci kā emisiju testēšanas laikā. Katra reģistrētā vērtība ir analizatora izmērīta unikāla atjaunināta koncentrācija. Reģistrēto vērtību mainīšanai nedrīkst izmantot interpolāciju vai filtrēšanu;
iv) vārstu pārslēdz, lai ļautu sajauktajām kontroles gāzēm plūst uz analizatoriem. Šo laiku reģistrē kā t 0;
v) paredz laiku transportēšanas kavējumiem un pilnīgai lēnākā analizatora reakcijai;
vi) plūsmu pagriež, lai ļautu nulles gāzei plūst uz analizatoru. Šo laiku reģistrē kā t 100;
vii) paredz laiku transportēšanas kavējumiem un pilnīgai lēnākā analizatora reakcijai;
viii) šā punkta c) apakšpunkta iv)–vii) punktā noteiktos pasākumus atkārto, lai reģistrētu septiņus pilnus ciklus, kuru nobeigumā nulles gāze plūst uz analizatoriem;
ix) reģistrēšanu pārtrauc.
8.1.5.5. Veiktspējas novērtēšana
Datus, kas minēti 8.1.5.4. punkta c) apakšpunktā, izmanto, lai aprēķinātu vidējo pieauguma laiku attiecībā uz katru analizatoru.
a) Ja ir pieņemts lēmums pierādīt atbilstību 8.1.5.3. punkta b) apakšpunkta i) punktam, ir jāpiemēro turpmāk izklāstītā procedūra. Pieauguma laikus (izteikti sekundēs) reizina ar to attiecīgajām reģistrēšanas frekvencēm hercos (1/s). Katra rezultāta vērtība ir vismaz 5. Ja vērtība ir mazāka par 5, palielina reģistrēšanas frekvenci vai pielāgo plūsmas, vai maina paraugu ņemšanas sistēmas uzbūvi, lai atbilstīgi vajadzībām palielinātu pieauguma laiku. Lai palielinātu pieauguma laiku, var konfigurēt arī digitālos filtrus.
b) Ja ir pieņemts lēmums pierādīt atbilstību 8.1.5.3. punkta b) apakšpunkta ii) punktam atbilstības pierādīšana 8.1.5.3. punkta b) apakšpunkta ii) punkta prasībām ir uzskatāma par pietiekamu.
8.1.6. Reakcijas laika pārbaude attiecībā uz kompensācijas tipa analizatoriem
8.1.6.1. Piemērošanas joma un biežums
Šo pārbaudi veic, lai noteiktu nepārtraukta darba gāzes analizatora reakciju, viena analizatora reakciju kompensējot ar cita analizatora reakciju, lai noteiktu gāzveida emisiju daudzumu. Šīs pārbaudes vajadzībām ūdens tvaikus uzskata par gāzveida sastāvdaļu. Šī pārbaude ir jāveic attiecībā uz nepārtraukta darba gāzes analizatoriem, kurus izmanto pārejas (NRTC un LSI-NRTC) testa ciklos vai RMC. Šī pārbaude nav jāveic attiecībā uz paraugu partiju gāzes analizatoru sistēmām, kuras izmanto, testējot tikai diskrētā režīma NRSC. Šī pārbaude nav piemērojama korekcijai attiecībā uz ūdeni, kas aizvadīts no parauga pēcapstrādes. Šo pārbaudi veic pēc sākotnējās uzstādīšanas (t. i., testēšanas telpas nodošanas ekspluatācijā). Pēc plašas tehniskās apkopes var piemērot 8.1.5. punktu, lai pārbaudītu vienoto reakciju, ar nosacījumu, ka jebkuram aizstātajam komponentam kādā brīdī ir veikta mitrinātas vienotas reakcijas pārbaude.
8.1.6.2. Mērīšanas principi
Šī procedūra nodrošina laika korekcijas un nepārtraukti kombinētu gāzes mērījumu vienotās reakcijas pārbaudi. Šīs procedūras vajadzībām ir jānodrošina, lai visi kompensācijas algoritmi un mitruma korekcijas būtu aktivizētas.
8.1.6.3. Prasības attiecībā uz sistēmu
Prasība attiecībā uz vispārējo reakcijas laiku un pieauguma laiku, kas noteikta 8.1.5.3. punkta a) apakšpunktā, ir spēkā arī attiecībā uz kompensācijas tipa analizatoriem. Turklāt, ja reģistrēšanas frekvence atšķiras no nepārtraukti kombinēta/kompensēta signāla atjaunināšanas frekvences, 8.1.5.3. punkta b) apakšpunkta i) punktā paredzētās pārbaudes vajadzībām izmanto zemāko no šīm divām frekvencēm.
8.1.6.4. Procedūra
Jāizmanto visas 8.1.5.4. punkta a)–c) apakšpunktā noteiktās procedūras. Turklāt, ja izmanto kompensācijas algoritmu, kura pamatā ir izmērītais ūdens tvaiks, ir jāizmēra arī ūdens tvaika reakcijas un pieauguma laiks. Šādā gadījumā vismaz viena no izmantotajām kalibrēšanas gāzēm (izņemot NO2) ir jāmitrina turpmāk aprakstītajā veidā.
Ja sistēma ūdens novadīšanai no parauga gāzes neizmanto parauga žāvētāju, kontroles gāzi mitrina, gāzes maisījumu novadot caur slēgtu trauku, kas mitrina gāzi, līdz tā sasniedz augstāko parauga rasas punktu, kurš ir noteikts emisijas paraugu ņemšanas laikā, barbotējot gāzi caur destilētu ūdeni. Ja sistēma testēšanas laikā izmanto parauga žāvētāju, kam ir veikts parauga žāvētāja pārbaudes tests, mitrinātu gāzu maisījumu var ievadīt lejpus parauga žāvētāja, barbotējot to caur destilētu ūdeni slēgtā traukā pie 298 ± 10 K (25 ± 10 °C) vai temperatūras, kas pārsniedz rasas punktu. Visos gadījumos nodrošina, ka lejpus traukam mitrinātās gāzes temperatūra ir vismaz par 5 K (5 °C) augstāka par tās vietējo rasas punktu vadā. Jāņem vērā, ka gadījumā, ja šīs pārbaudes kontekstā kāda no šīm gāzes sastāvdaļām neattiecas uz analizatoriem, to var izlaist. Ja uz kādu no gāzes sastāvdaļām neattiecas ūdens kompensācija, šo analizatoru reakcijas pārbaudi var veikt bez mitrināšanas.
8.1.7. Motora parametru un apkārtējās vides apstākļu mērīšana
Motora ražotājs piemēro iekšējās kvalitātes procedūras, kas atbilst atzītiem valsts vai starptautiskajiem standartiem. Pretējā gadījumā piemērojamas turpmāk izklāstītās procedūras.
8.1.7.1. Griezes momenta kalibrēšana
8.1.7.1.1. Piemērošanas joma un biežums
Veicot sākotnējo uzstādīšanu vai pēc plašas tehniskās apkopes veic visu griezes momenta mērījumu sistēmu, tostarp dinamometra griezes momenta mērījumu slodzes devēju un sistēmu, kalibrēšanu, cita starpā izmantojot standartspēku vai sviras pleca garumu kopā ar pašsvaru. Kalibrēšanas atkārtošanai izmanto pamatotu inženiertehisko atzinumu. Linearizējot griezes momenta sensora rezultātus, ņem vērā griezes momenta slodzes devēja ražotāja instrukcijas. Ir atļautas arī citas kalibrēšanas metodes.
8.1.7.1.2. Pašsvara kalibrēšana
Šī metode piemēro zināmu spēku, sviras pleca garumā zināmos attālumos piekarot zināma svara atsvarus. Nodrošina, ka atsvaru sviras plecs ir prependikulārs gravitācijai (t. i., horizontāls) un perpendikulārs dinamometra rotācijas asij. Attiecībā uz katru piemērojamo griezes momenta mērījumu diapazonu piemēro vismaz sešas kalibrēšanas atsvara kombinācijas, izvietojot atsvarus diapazonā ar aptuveni vienādiem attālumiem citam no citaa. Lai samazinātu berzes statisko histerēzi, dinamometru kalibrēšanas laikā svārsta vai rotē. Katra atsvara spēku nosaka, reizinot tā starptautiski atzīto masu ar vietējo zemes gravitācijas paātrinājumu.
8.1.7.1.3. Deformācijas mērītājs vai gredzenveida dinamometra kalibrēšana
Šī metode paredz spēka piemērošanu, piekarot atsvarus pie sviras pleca (šos atsvarus un to sviras pleca garumu neizmanto kā daļu no standarta griezes momenta noteikšanas) vai darbinot dinamometru pie dažādiem griezes momentiem. Attiecībā uz katru piemērojamo griezes momenta mērījumu diapazonu piemēro vismaz sešas spēka kombinācijas, izvietojot svaru spēka vienības diapazonā ar aptuveni vienādiem attālumiem citam no cita. Lai samazinātu berzes statisko histerēzi, dinamometru kalibrēšanas laikā svārsta vai rotē. Šajā gadījumā standarta griezes momentu nosaka, standarta mērītāja (piem., deformācijas mērītāja vai gredzenveida dinamometra) spēka rezultātus reizinot ar faktisko sviras pleca garumu, ko nosaka, mērot no punkta, kurā ir veikts spēka mērījums, līdz dinamometra rotācijas asij. Nodrošina, lai šis garums tiktu mērīts perpendikulāri standarta mērītāja mērījumu asij un perpendikulāri dinamometra rotācijas asij.
8.1.7.2. Spiediena, temperatūras un rasas punkta kalibrēšana
Veicot sākotnējo uzstādīšanu, instrumentus kalibrē spiediena, temperatūras un rasas punkta mērīšanai. Lai atkārtotu kalibrēšanu, ievēro instrumenta ražotāja instrukcijas un izmanto pamatotu inženiertehnisko atzinumu.
Attiecībā uz temperatūras mērījumu sistēmām ar termopāriem, RTD vai termistoru sensoriem sistēmas kalibrēšanu veic atbilstīgi 8.1.4.4. punktā sniegtajam aprakstam attiecībā uz linearitātes pārbaudi.
8.1.8. Ar plūsmu saistīti mērījumi
8.1.8.1. Degvielas plūsmas kalibrēšana
Degvielas plūsmas mērītājus kalibrē, veicot sākotnējo uzstādīšanu. Lai atkārtotu kalibrēšanu, ievēro instrumenta ražotāja instrukcijas un izmanto pamatotu inženiertehnisko atzinumu.
8.1.8.2. Ieplūdes gaisa plūsmas kalibrēšana
Ieplūdes gaisa plūsmas mērītājus kalibrē, veicot sākotnējo uzstādīšanu. Lai atkārtotu kalibrēšanu, ievēro instrumenta ražotāja instrukcijas un izmanto pamatotu inženiertehnisko atzinumu.
8.1.8.3. Izplūdes gāzu plūsmas kalibrēšana
Izplūdes gāzu plūsmas mērītājus kalibrē, veicot sākotnējo uzstādīšanu. Lai atkārtotu kalibrēšanu, ievēro instrumenta ražotāja instrukcijas un izmanto pamatotu inženiertehnisko atzinumu.
8.1.8.4. Atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmas (CVS) kalibrēšana
8.1.8.4.1. Pārskats
a) Šajā iedaļā ir aprakstīts, kā kalibrēt plūsmas mērītājus attiecībā uz atšķaidīto izplūdes gāzu konstantā tilpuma parauga ņemšanas (CVS) sistēmām.
b) Šo kalibrēšanu veic, kamēr plūsmas mērītāju uzstāda tā pastāvīgajā stāvoklī. Šo kalibrēšanu veic pēc tam, kad ir mainīta jebkura plūsmas konfigurācijas daļa augšpus vai lejpus plūsmas mērītājam, kas var ietekmēt plūsmas mērītāja kalibrāciju. Šo kalibrēšanu veic sākotnējās CVS uzstādīšanas laikā un ikreiz, kad koriģējoši pasākumi nenovērš nespēju nodrošināt atbilstību 8.1.8.5. punktā paredzētās atšķaidītas izplūdes gāzes plūsmas pārbaudes (t. i., propāna pārbaudes) prasībām.
c) CVS plūsmas mērītāju kalibrē, izmantojot standarta plūsmas mērītāju, piemēram, zemskaņas Venturi caurules plūsmas mērītāju, gara rādiusa plūsmas mērsprauslu, netraucētas pieejas sprauslu, laminārās caurplūdes elementu, kritiskās plūsmas Venturi caurules kopu vai ultraskaņas plūsmas mērītāju. Izmanto tādu standarta plūsmas mērītāju, kas ziņo par daudzumiem, kuri atbilst starptautiskajiem standartiem ± 1 % nenoteiktības robežās. Šo standarta plūsmas mērītāja reakciju izmanto kā etalonvērtību CVS plūsmas mērītāja kalibrēšanai.
d) Nedrīkst izmantot augšupēju aizsargu vai citu spiediena ierobežotāju, kas varētu ietekmēt plūsmu aiz standarta plūsmas mērītāja, izņemot gadījumus, kad plūsmas mērītājs ir kalibrēts ar šādu spiediena ierobežojumu.
e) Kalibrēšanas secība, kas ir aprakstīta 8.1.8.4. punktā, attiecas uz pieeju, kuras pamatā ir molārā bāze. Informāciju par atbilstīgu secību, ko izmanto uz masu pamatotos apsvērumos, skatīt VII pielikuma 2.5. punktā.
f) Pēc ražotāja izvēles CFV vai SSV var arī noņemt no pastāvīgās atrašanās vietas kalibrēšanas vajadzībām, ja uzstādīšana laikā CVS tiek ievērotas turpmāk izklāstītās prasības.
1) CFV vai SSV uzstādīšanas laikā CVS ir jāvadās pēc pamatota inženiertehniskā atzinuma, lai pārliecinātos, ka starp CVS ieplūdi un Venturi cauruli nav radītas noplūdes.
2) Pēc ex-situ Venturi caurules kalibrēšanas ir jāpārbauda visas Venturi caurules plūsmu kombinācijas, kas paredzētas CFV, vai vismaz 10 plūsmas punktos SSV, izmantojot propāna pārbaudi, kā aprakstīts 8.1.8.5. punktā. Neviens Venturi caurules plūsmas punkta propāna pārbaudes rezultāts nedrīkst pārsniegt 8.1.8.5.6. punktā noteikto pielaidi.
3) Lai pārbaudītu CVS ārējo kalibrēšanu gadījumos ar vairāk nekā vienu CFV, veic šādu pārbaudi:
i) izmanto pastāvīgas plūsmas ierīci, lai nodrošinātu pastāvīgu propāna plūsmu uz atšķaidīšanas tuneli;
ii) ogļūdeņražu koncentrācijas mēra vismaz 10 atsevišķos plūsmas ātrumos SSV plūsmas mērītājam vai visās iespējamās plūsmas kombinācijās CFV plūsmas mērītājam, vienlaikus saglabājot pastāvīgu propāna plūsmu;
iii) ogļūdeņražu fona koncentrāciju atšķaidīšanas gaisā mēra šā testa sākumā un beigās; pirms iv) punkta regresijas analīzes veikšanas ir jāatņem vidējā fona koncentrācija no katra mērījuma katrā plūsmas punktā;
iv) jaudas regresija ir jāveic, izmantojot visas plūsmas ātruma un koriģētās koncentrācijas vērtību pārus, lai iegūtu y = a × xb veida attiecību, izmantojot koncentrāciju kā neatkarīgo mainīgo un plūsmas ātrumu – kā atkarīgo mainīgo. Katram datu punktam ir jāaprēķina atšķirība starp izmērīto plūsmas ātrumu un līknes atspoguļoto vērtību. Atšķirībai katrā punktā jābūt mazākai par ± 1 % no atbilstīgās regresijas vērtības. b vērtībai jābūt –1,005 un –0,995 robežās. Ja rezultāti neatbilst šīm robežvērtībām, jāveic korektīvas darbības saskaņā ar 8.1.8.5.1. punkta a) apakšpunktu.
8.1.8.4.2. PDP kalibrēšana
Pozitīva darba tilpuma sūkni (PDP) kalibrē, lai noteiktu “plūsmas pret PDP ātrumu” vienādojumu, kurā ņemta vērā plūsmas noplūde pār hermetizācijas virsmām PDP kā PDP ievada spiediena funkcija. Attiecībā uz katru ātrumu, kurā darbina PDP, nosaka unikālus vienādojuma koeficientus. PDP plūsmas mērītāju kalibrē šādi:
a) sistēmu pievieno, kā norādīts 6.5. attēlā;
b) noplūdēm starp kalibrēšanas plūsmas mērītāju un PDP jābūt mazākām par 0,3 % no kopējās plūsmas zemākajā kalibrētajā plūsmas punktā; piemēram, pie augstākā spiediena ierobežojuma un zemākā PDP ātruma punkta;
c) kamēr darbojas PDP, pie PDP ievada uztur nemainīgu temperatūru ± 2 % robežās no vidējās absolūtās ieplūdes temperatūras T in;
d) PDP ātrums ir iestatīts pirmajā ātruma punktā, kurā ir paredzēts to kalibrēt;
e) mainīgais ierobežotājs ir iestatīts atvērtā pozīcijā;
f) lai stabilizētu sistēmu, PDP darbina vismaz 3 minūtes; pēc tam, nepārtraukti darbinot PDP, attiecībā uz katru no turpmāk norādītajiem daudzumiem reģistrē vismaz 30 sekundēs savākto datu vidējās vērtības:
i) standarta plūsmas mērītāja vidējais plūsmas ātrums,
;
ii) vidējā temperatūra pie PDP ievada, T in;
iii) vidējais statiskais absolūtais spiediens pie PDP ievada, p in;
iv) vidējais statiskais absolūtais spiediens pie PDP izvada, p out;
v) vidējais PDP ātrums, n PDP;
g) attiecīgi noslēdz ierobežojošo vārstu, lai samazinātu absolūto spiedienu pie PDP ievada, p in;
h) pasākumus, kas paredzēti 8.1.8.4.2. punkta f) un g) apakšpunktā, atkārto, lai reģistrētu datus vismaz 6 ierobežojošajās pozīcijās, atspoguļojot pilnu iespējamo ekspluatācijas spiedienu diapazonu pie PDP ievada;
i) PDP kalibrē, izmantojot savāktos datus un 8. pielikumā norādītos vienādojumus;
j) attiecībā uz katru ātrumu, kurā darbina PDP, atkārto šā punkta f)–i) apakšpunktā paredzētos pasākumus;
k) lai noteiktu PDP plūsmas vienādojumu emisiju testēšanai, izmanto VII pielikuma 3. iedaļā (uz molāro bāzi pamatota pieeja) vai VII pielikuma 2. iedaļā (uz masas bāzi pamatota pieeja) paredzētos vienādojumus; kalibrēšanu pārbauda, veicot CVS pārbaudi (t. i., propāna pārbaudi), kā aprakstīts 8.1.8.5. punktā;
l) kalibrēšanu pārbauda, veicot CVS pārbaudi (t. i., propāna pārbaudi), kā aprakstīts 8.1.8.5. punktā;
m) PDP nedrīkst izmantot, ja spiediens nesasniedz kalibrēšanas laikā testēto zemāko ieplūdes spiedienu.
8.1.8.4.3. CFV kalibrēšana
Kritiskās plūsmas Venturi cauruli (CFV) kalibrē, lai pārbaudītu tās izplūdes koeficientu C d pie zemākā sagaidāmā statiskā diferenciālā spiediena starp CFV ievadu un izvadu. CFV plūsmas mērītāju kalibrē šādi:
a) sistēmu pievieno, kā norādīts 6.5. attēlā;
b) ventilatoru ieslēdz lejpus CFV;
c) kamēr darbojas CFV, pie CFV ievada uztur nemainīgu temperatūru ± 2 % robežās no vidējās absolūtās ieplūdes temperatūras, T in;
d) noplūdes starp kalibrēšanas plūsmas mērītāju un CFV ir mazākas nekā 0,3 % no kopējās plūsmas pie augstākā spiediena ierobežojuma;
e) mainīgais ierobežotājs ir iestatīts atvērtā pozīcijā; mainīgā ierobežotāja vietā var mainīt spiedienu lejup CFV, mainot ventilatora ātrumu vai nodrošinot kontrolētu noplūdi; jāņem vērā, ka dažiem ventilatoriem apstākļos bez slodzes ir piemēroti ierobežojumi;
f) lai stabilizētu sistēmu, CFV darbina vismaz 3 minūtes; CFV turpina darboties, un attiecībā uz katru no turpmāk norādītajiem daudzumiem reģistrē vismaz 30 sekundēs savākto datu vidējās vērtības:
i) standarta plūsmas mērītāja vidējais plūsmas ātrums,
;
ii) pēc izvēles – kalibrēšanas gaisa vidējais rasas punkts T dew; skatīt VII pielikumu attiecībā uz pieļaujamajiem pieņēmumiem emisiju mērījumu laikā;
iii) vidējā temperatūra pie Venturi caurules ievada, T in;
iv) vidējais statiskais absolūtais spiediens pie Venturi caurules ievada, p in;
v) vidējais statiskais diferenciālais spiediens starp CFV ievadu un CFV izvadu, Δp CFV;
g) attiecīgi noslēdz ierobežojošo vārstu, lai samazinātu absolūto spiedienu pie CFV ievada, p in;
h) šā punkta f) un g) apakšpunktā paredzētos pasākumus atkārto, lai reģistrētu vidējos datus vismaz desmit ierobežojošās pozīcijās, lai veiktu pēc iespējas plašāka testēšanas laikā paredzamā Δp CFV diapazona testēšanu; lai veiktu kalibrēšanu pie zemākajiem iespējamajiem spiediena ierobežojumiem, nav jāizslēdz kalibrēšanas komponenti vai CVS komponenti;
i) C d un augstāko pieļaujamo spiediena koeficientu r nosaka, kā aprakstīts VII pielikumā;
j) C d izmanto CFV plūsmas noteikšanai emisiju testa laikā; CFV neizmanto virs augstākā atļautā r, kā noteikts VII pielikumā;
k) kalibrēšanu pārbauda, veicot CVS pārbaudi (t. i., propāna pārbaudi), kā aprakstīts 8.1.8.5. punktā;
l) ja CVS ir konfigurēta, lai vienlaikus darbinātu vairāk nekā vienu CFV, CVS ir jākalibrē kādā no turpmāk aprakstītajiem veidiem:
i) katru CFV kombināciju kalibrē saskaņā ar šo iedaļu un VII pielikumu; instrukcijas par plūsmas ātrumu aprēķināšanu skatīt VII pielikumā;
ii) katru CFV kalibrē saskaņā ar šo punktu un VII pielikumu; instrukcijas par plūsmas ātrumu aprēķināšanu skatīt VII pielikumā.
8.1.8.4.4. SSV kalibrēšana
Kalibrē zemskaņas Venturi cauruli (SSV), lai noteiktu tās kalibrēšanas koeficientu, C d, attiecībā uz sagaidāmo ieplūdes spiedienu diapazonu; SSV plūsmas mērītāju kalibrē šādi:
a) sistēmu pievieno, kā norādīts 6.5. attēlā;
b) ventilatoru ieslēdz lejpus SSV;
c) noplūdes starp kalibrēšanas plūsmas mērītāju un SSV ir mazākas nekā 0,3 % no kopējās plūsmas pie augstākā spiediena ierobežojuma;
d) kamēr darbojas SSV, pie SSV ievada uztur nemainīgu temperatūru ± 2 % robežās no vidējās absolūtās ieplūdes temperatūras, T in;
e) mainīgajam ierobežotājam vai ventilatoram ar mainīgu apgriezienu skaitu iestata plūsmas ātrumu, kas ir lielāks par testēšanas laikā sagaidāmo lielāko plūsmas ātrumu; plūsmas ātrumus nedrīkst ekstrapolēt ārpus kalibrētajām vērtībām, tāpēc ir ieteicams nodrošināt, lai Reinoldsa skaitlis, Re, pie SSV sašaurinājuma lielākajā kalibrētajā plūsmas ātrumā ir lielāks par testēšanas laikā sagaidāmo maksimālo Re;
f) lai stabilizētu sistēmu, SSV darbina vismaz 3 min.; SSV turpina darboties, un attiecībā uz katru no turpmāk norādītajiem daudzumiem reģistrē vismaz 30 sekundēs savākto datu vidējās vērtības:
i) standarta plūsmas mērītāja vidējais plūsmas ātrums,
;
ii) pēc izvēles – kalibrēšanas gaisa vidējais rasas punkts T dew; skatīt VII pielikumu attiecībā uz pieļaujamajiem pieņēmumiem;
iii) vidējā temperatūra pie Venturi caurules ievada, T in;
iv) vidējais statiskais absolūtais spiediens pie Venturi caurules ievada, p in;
v) statiskais diferenciālais spiediens starp statisko spiedienu pie Venturi caurules ievada un statisko spiedienu pie Venturi caurules sašaurinājuma, Δp SSV;
g) attiecīgi noslēdz ierobežojošo vārstu vai samazina ventilatora apgriezienu skaitu, lai mazinātu plūsmas ātrumu;
h) šā punkta f) un g) punktā paredzētos pasākumus atkārto, lai reģistrētu datus pie vismaz 10 plūsmas ātrumiem;
i) C d pret Re funkcionālo formu nosaka, izmantojot savāktos datus un VII pielikumā paredzētos vienādojumus;
j) kalibrēšanu pārbauda, veicot CVS pārbaudi (t. i., propāna pārbaudi), kā aprakstīts 8.1.8.5. punktā, izmantojot jauno C d pret Re vienādojumu;
k) SSV izmanto tikai starp minimālajiem un maksimālajiem kalibrētas plūsmas ātrumiem;
l) lai noteiktu SSV plūsmu testa laikā, izmanto VII pielikuma 3. iedaļā (uz molāro bāzi pamatota pieeja) vai VII pielikuma 2. iedaļā (uz masas bāzi pamatota pieeja) paredzētos vienādojumus.
8.1.8.4.5. Ultraskaņas kalibrēšana (rezervēts)
8.1.8.5. CVS un partijas parauga pārbaude (propāna pārbaude)
8.1.8.5.1. Ievads
a) Propāna pārbaudi izmanto kā CVS pārbaudi, lai noteiktu, vai attiecībā uz izmērītajām izplūdes gāzu vērtībām konstatējama neatbilstība. Propāna pārbaudi izmanto arī kā partijas parauga pārbaudi, lai noteiktu, vai attiecībā uz partijas paraugu ņemšanas sistēmu, kas iegūst paraugu no CVS, pastāv neatbilstība, kā aprakstīts šā punkta f) apakšpunktā. Izmantojot pamatotu inženiertehnisko atzinumu un drošas prakses, šo pārbaudi var veikt, izmantojot gāzi, kas nav propāns, piemēram, CO2 vai CO. Neatbilstība propāna pārbaudes prasībām var liecināt par vienu vai vairākām problēmām, kuru novēršanai ir jāveic koriģējoši pasākumi, kā aprakstīts turpmākajā tekstā:
i) nepareiza analizatora kalibrēšana; FID analizatoru kalibrē atkārtoti, salabo vai aizstāj;
ii) noplūdes pārbaudes veic attiecībā uz CVS tuneli, savienojumiem, stiprinājumiem un HC paraugu ņemšanas sistēmu saskaņā ar 8.1.8.7. punktu;
iii) pārbaudi attiecībā uz neatbilstīgu sajaukšanu veic saskaņā ar 9.2.2. punktu;
iv) ogļūdeņraža piesārņojuma pārbaudi paraugu ņemšanas sistēmā veic, kā aprakstīts 7.3.1.2. punktā;
v) izmaiņas CVS kalibrēšanā; CVS plūsmas mērītāja kalibrēšanu uz vietas veic, kā aprakstīts 8.1.8.4. punktā;
vi) citas problēmas saistībā ar CVS vai paraugu pārbaudes aparatūru vai programmatūru; pārbauda, vai attiecībā uz CVS sistēmu, CVS pārbaudes aparatūru un programmatūru nav konstatējamas neatbilstības;
b) propāna pārbaudē izmanto standartmasu vai C3H8 kā marķiergāzes standarta plūsmas ātrumu CVS; ja izmanto standarta plūsmas ātrumu, ņem vērā ikvienu C3H8 nestandarta gāzes reakciju standarta plūsmas mērītājā; skatīt VII pielikuma 2. iedaļu (uz masas bāzi pamatota pieeja) vai VII pielikuma 3. iedaļu (uz molāro bāzi pamatota pieeja), kurā aprakstīts, kā kalibrēt un izmantot konkrētus plūsmas mērītājus; veicot 8.1.8.5. punktā un VII pielikumā paredzētās darbības, nedrīkst izmantot ideālas gāzes pieņēmumu; propāna pārbaudē salīdzina iesmidzinātā C3H8 aprēķināto masu, izmantojot HC mērījumus, un CVS plūsmas ātruma mērījumus ar etalonvērtību.
8.1.8.5.2. Metode zināma propāna daudzuma ievadīšanai CVS sistēmā
CVS paraugu ņemšanas un analītiskās sistēmas kopējo precizitāti nosaka, ievadot noteiktu piesārņotāju gāzes masu sistēmā, tai darbojoties normālos apstākļos. Piesārņotāju analizē un masu aprēķina saskaņā ar VII pielikumu. Izmanto kādu no divām turpmāk aprakstītajām metodēm.
a) Mērīšanu, izmantojot gravimetrisko pārbaudi, veic turpmāk aprakstītajā veidā. Neliela, ar oglekļa monoksīdu vai propānu pildīta balona masu nosaka ar precizitāti ± 0,01 g. Aptuveni 5–10 minūtes CVS sistēmu darbina kā parastā izplūdes gāzes emisijas testā, iesmidzinot sistēmā oglekļa monoksīdu vai propānu. Attīrītās gāzes izplūdes daudzumu nosaka, izmantojot starpības svēršanu. Gāzes paraugu analizē ar parasto iekārtu (paraugu ņemšanas maisu vai integrēšanas metodi) un aprēķina gāzes masu.
b) Mērīšanu, izmantojot kritiskās plūsmas sprauslu, veic turpmāk aprakstītajā veidā. Noteiktu daudzumu attīrītas gāzes (propāna) ievada CVS sistēmā caur kalibrētu kritisko sprauslu. Ja spiediens ievadā ir pietiekami augsts, tad plūsmas ātrums, ko regulē, izmantojot kritiskās plūsmas sprauslu, nav atkarīgs no spiediena sprauslas izvadā (kritiskā plūsma). CVS sistēmu darbina kā parastā izplūdes gāzes emisijas testā apmēram 5 līdz 10 minūtes. Gāzes paraugu analizē ar parasto iekārtu (paraugu ņemšanas maisu vai integrēšanas metodi) un aprēķina gāzes masu.
8.1.8.5.3. Propāna pārbaudes sagatavošana
Propāna pārbaudi sagatavo turpmāk aprakstītajā veidā:
a) ja standarta plūsmas ātruma vietā izmanto C3H8 standartmasu, iegūst ar C3H8 piepildītu cilindru; C3H8 standarta cilindra masu nosaka ± 0,5 % robežās no C3H8 apjoma, ko paredzēts izmantot;
b) attiecībā uz CVS un C3H8 izvēlas piemērotus plūsmas ātrumus;
c) CVS izvēlas C3H8 iesmidzināšanas atveri; izvēlas tādu atveres atrašanās vietu, kas ir pēc iespējas tuvāk vietai, kurā motora izplūdes gāzes ievada CVS; C3H8 cilindru savieno ar iesmidzināšanas sistēmu;
d) darbina un stabilizē CVS;
e) paraugu ņemšanas sistēmas siltummaiņus iepriekš uzsilda vai atdzesē;
f) uzkarsētiem un atdzesētiem komponentiem, piemēram, izplūdes gāzu parauga vadiem, filtriem, dzesētājiem un sūkņiem, ļauj nostabilizēties darba temperatūras diapazonā;
g) attiecīgā gadījumā HC paraugu ņemšanas sistēmas vakuuma puses noplūdes pārbaudi veic, kā aprakstīts 8.1.8.7. punktā.
8.1.8.5.4. HC paraugu ņemšanas sistēmas sagatavošana propāna pārbaudei
HC paraugu ņemšanas vakuuma puses noplūdes pārbaudi var veikt saskaņā ar šā punkta g) punktu. Ja izmanto šo procedūru, drīkst piemērot 7.3.1.2. punktā paredzēto piesārņojuma procedūru. Ja vakuuma puses noplūdes pārbaudi neveic saskaņā ar g) punktu, HC paraugu ņemšanas sistēmu iestata uz nulli, normalizē un pārbauda attiecībā uz piesārņojumu turpmāk aprakstītajā veidā:
a) izvēlas zemāko HC analizatora diapazonu, kas attiecībā uz CVS un C3H8 plūsmas ātrumiem var izmērīt sagaidāmās C3H8 koncentrācijas;
b) HC analizatoru iestata uz nulli, izmantojot analizatora atverē ievadīto nulles gaisu;
c) HC analizatoru normalizē, izmantojot analizatora atverē ievadīto C3H8 kontroles gāzi;
d) nulles gaisu pārpilda pie HC zondes vai savienotājelementā starp HC zondi un pārvades cauruli;
e) HC paraugu ņemšanas sistēmas stabilo HC koncentrāciju mēra kā pārpildes nulles gaisa plūsmas; HC partijas mērījuma veikšanai piepilda paraugu partijas tvertni (piemēram, maisu) un izmēra HC pārpildes koncentrāciju;
f) ja pārpildes HC koncentrācija pārsniedz 2 μmol/mol, procedūru nedrīkst turpināt, kamēr nav novērsts piesārņojums; nosaka piesārņojuma avotu un veic koriģējošus pasākumus, piemēram, attīra sistēmu vai aizstāj piesārņotās daļas;
g) ja pārpildes HC koncentrācija nepārsniedz 2 μmol/mol, šo vērtību reģistrē kā x HCinit un izmanto, lai koriģētu HC piesārņojumu, kā aprakstīts VII pielikuma 2. iedaļā (uz masas bāzi pamatota pieeja) vai VII pielikuma 3. iedaļā (uz molāro bāzi pamatota pieeja).
8.1.8.5.5. Propāna pārbaudes veikšana
a) Propāna pārbaudi veic turpmāk aprakstītajā veidā:
i) ja HC paraugus ņem pa partijām, pievieno tīru glabāšanas līdzekli, piemēram, izsūknētu maisu;
ii) HC mērinstrumentus darbina saskaņā ar instrumenta ražotāja instrukcijām;
iii) ja ir paredzēta koriģēšana attiecībā uz HC atšķaidīšanas gaisa fona koncentrācijām, izmēra un reģistrē fona HC atšķaidīšanas gaisā;
iv) visas integrēšanas ierīces iestata uz nulli;
v) sāk paraugu ņemšanu un iedarbina visus plūsmas integrētājus;
vi) izraudzītajā ātrumā izlaiž C3H8; ja izmanto C3H8 standarta plūsmas ātrumu, sāk šī plūsmas ātruma integrēšanu;
vii) turpina izlaist C3H8 līdz brīdim, kad ir izlaists vismaz pietiekams C3H8 daudzums, lai nodrošinātu precīzu standarta C3H8 un izmērītā C3H8 daudzuma noteikšanu;
viii) C3H8 cilindru izslēdz un paraugu ņemšanu turpina līdz brīdim, kad ir ņemti vērā kavējumi, ko rada parauga transportēšana un analizatora reakcija;
ix) paraugu ņemšanu pārtrauc un visus integrētājus aptur.
b) Ja veic mērījumus, izmantojot kritiskās plūsmas sprauslu, kā alternatīvu metodi attiecībā uz 8.1.8.5.5. punkta a) apakšpunktu propāna pārbaudei var izmantot šādu metodi:
i) ja HC paraugus ņem pa partijām, pievieno tīru glabāšanas līdzekli, piemēram, izsūknētu maisu;
ii) HC mērinstrumentus darbina saskaņā ar instrumenta ražotāja instrukcijām;
iii) ja ir paredzēta koriģēšana attiecībā uz HC atšķaidīšanas gaisa fona koncentrācijām, izmēra un reģistrē fona HC atšķaidīšanas gaisā;
iv) visas integrēšanas ierīces iestata uz nulli;
v) C3H8 standarta cilindra saturu izlaiž izraudzītajā ātrumā;
vi) sāk paraugu ņemšanu, un visiem plūsmas integrētājiem, kuri ir iedarbināti pēc HC koncentrācijas apstiprināšanas, jābūt stabiliem;
vii) turpina izlaist cilindra saturu līdz brīdim, kad ir izlaists vismaz pietiekams C3H8 daudzums, lai nodrošinātu precīzu standarta C3H8 un izmērītā C3H8 daudzuma noteikšanu;
viii) aptur visu integrētāju darbību;
ix) C3H8 standarta cilindru izslēdz.
8.1.8.5.6. Propāna pārbaudes novērtēšana
Pēctesta procedūru veic šādi:
a) ja ir izmantota paraugu partijas ņemšana, paraugu partijas analizē, tiklīdz tas ir iespējams;
b) pēc HC analīzes veikšanas koriģē piesārņojumu un fonu;
c) kopējo C3H8 masu, kuras pamatā ir CVS un HC dati, aprēķina, kā aprakstīts VII pielikumā, izmantojot C3H8 molāro masu, M C3H8, nevis faktisko HC molāro masu, M HC;
d) ja izmanto standartmasu (gravimetrisko metodi), cilindra propāna masu nosaka ± 0,5 % robežās un C3H8 standartmasu nosaka, atņemot tukša cilindra propāna masu no pilna cilindra propāna masas; ja izmanto kritiskās plūsmas sprauslu (mērīšanu ar kritiskās plūsmas sprauslu), propāna masu nosaka kā plūsmas ātrumu, kas reizināts ar testa laiku;
e) standarta C3H8 masu atņem no aprēķinātās masas; ja šī atšķirība ir ± 3,0 % robežās no atskaites masas, ir nodrošināta atbilstība CVS pārbaudes prasībām.
8.1.8.5.7. PM sekundārās atšķaidīšanas sistēmas pārbaude
Ja ir jāatkārto propāna pārbaude, lai pārbaudītu PM sekundārās atšķaidīšanas sistēmu, šīs pārbaudes vajadzībām izmanto turpmāk a)–d) apakšpunktā aprakstīto procedūru.
a) HC paraugu ņemšanas sistēmu konfigurē, lai iegūtu paraugu līdzās parauga partijas glabāšanas līdzekļa (piem., PM filtra) atrašanās vietai. Ja šīs vietas absolūtais spiediens ir pārāk zems HC parauga ieguvei, HC paraugu var iegūt no paraugu partijas sūkņa izvada. Ņemot paraugu no sūkņa izvada, ievēro piesardzību, jo citos gadījumos par pieņemamu uzskatāma sūkņa noplūde lejpus paraugu partijas plūsmas mērītājam izraisīs negatīvus propāna pārbaudes rezultātus, kuri neatbilst realitātei.
b) Propāna pārbaudi atkārto, kā aprakstīts šajā punktā, bet HC paraugus iegūst no paraugu partijas.
c) Aprēķina C3H8 masu, ņemot vērā sekundāro atšķaidīšanu no paraugu partijas.
d) atskaites C3H8 masu atņem no aprēķinātās masas; ja šī atšķirība ir ± 5 % robežās no atskaites masas, ir nodrošināta atbilstība paraugu partijas pārbaudes prasībām. Pretējā gadījumā veic koriģējošus pasākumus.
8.1.8.5.8 Paraugu žāvētāja pārbaude
Ja rasas punkta nepārtrauktai kontrolei pie paraugu žāvētāja izvada izmanto mitruma sensoru, šo pārbaudi nepiemēro ar nosacījumu, ka žāvētāja izvada mitrums ir zemāks par minimālajām vērtībām, kuras izmanto attiecībā uz dzēšanas, traucējumu un kompensācijas pārbaudēm.
a) Ja ūdens novadīšanai no parauga gāzes izmanto paraugu žāvētāju, kā atļauts 9.3.2.3.1. punktā, veiktspēju pārbauda, veicot uzstādīšanu, pēc plašas tehniskās apkopes, attiecībā uz termiskajiem dzesētājiem. Attiecībā uz osmozes membrānas žāvētājiem veiktspēju pārbauda, veicot uzstādīšanu, pēc plašas tehniskās apkopes un 35 dienu laikā pēc testēšanas.
b) Ūdens var traucēt analizatora spēju pienācīgi izmērīt attiecīgo izplūdes gāzu komponentu, tāpēc to dažkārt novada, pirms parauga gāze sasniedz analizatoru. Piemēram, ūdens var negatīvi ietekmēt CLD NOx reakciju, saduroties dzēšanas laikā, kā arī pozitīvi ietekmēt NDIR analizatoru, izraisot CO līdzīgu reakciju.
c) Paraugu žāvētājs atbilst specifikācijām, kas noteiktas 9.3.2.3.1. punktā attiecībā uz rasas punktu, T dew, un absolūto spiedienu, p total, lejpus osmozes membrānas žāvētājam vai termiskajam dzesētājam.
d) Lai noteiktu paraugu žāvētāja veiktspēju, izmanto turpmāk aprakstīto paraugu žāvētāja pārbaudes procedūras metodi, vai atšķirīga protokola izstrādei izmanto pamatotu inženiertehnisko atzinumu:
i) vajadzīgo savienojumu izveidošanai izmanto politetrafluoretilēna (PTFE) vai nerūsošā tērauda caurules;
ii) N2 vai attīrītu gaisu mitrina, barbotējot to caur destilētu ūdeni slēgtā traukā, kas mitrina gāzi līdz augstākajam parauga rasas punktam, kurš ir noteikts emisijas paraugu ņemšanas laikā;
iii) mitrināto gāzi ievada augšpus paraugu žāvētāja;
iv) nodrošina, lai mitrinātās gāzes temperatūra lejpus traukam vismaz par 5 °C pārsniedz tās rasas punkta temperatūru;
v) mitrinātas gāzes rasas punktu, T dew, un spiedienu, p total, mēra pēc iespējas tuvāk paraugu žāvētāja ievadam, lai pārbaudītu, vai rasas punkts ir augstākais, kas ir noteikts emisijas paraugu ņemšanas laikā;
vi) mitrinātas gāzes rasas punktu, T dew, un spiedienu, p total, mēra pēc iespējas tuvāk paraugu žāvētāja izvadam;
vii) paraugu žāvētājs atbilst pārbaudes prasībām, ja šā punkta d) apakšpunkta vi) punktā minētie rezultāti ir mazāki par rasas punktu atbilstīgi paraugu žāvētāja specifikācijām, kā noteikts 9.3.2.3.1. punktā, plus 2 °C vai ja molu daļa no d) apakšpunkta vi) punkta ir mazāka, nekā noteikts attiecīgajās paraugu žāvētāja specifikācijās, plus 0,002 mol/mol vai 0,2 tilpuma %; attiecībā uz šo pārbaudi jāņem vērā, ka parauga rasas punkts ir izteikts absolūtajā temperatūrā, kelvinos.
8.1.8.6. Daļējas plūsmas PM periodiska kalibrēšana un saistītās neapstrādātu izplūdes gāzu mērījumu sistēmas
8.1.8.6.1. Plūsmas starpības mērījumu specifikācijas
Lai daļējās plūsmas atšķaidīšanas sistēmas varētu iegūt proporcionālu neapstrādātas izplūdes gāzes paraugu, parauga plūsmas qm p precizitāte ir īpaši svarīga, ja to nemēra tieši, bet nosaka ar plūsmas starpības mērīšanu, kā izteikts vienādojumā (6-20):
q m p = q m dew – q m dw |
(6-20) |
kur:
qm p |
ir izplūdes gāzu parauga plūsmas ātrums daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmā; |
qm dw |
ir atšķaidīšanas gaisa masas plūsmas ātrums (uz mitra pamata); |
qm dew |
ir atšķaidītu izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata. |
Šajā gadījumā starpības maksimālā kļūda ir tāda, ka qm p precizitāte ir ± 5 % robežās, ja atšķaidīšanas pakāpe ir mazāka par 15. To var aprēķināt, nosakot visu ierīču kļūdu vidējo ģeometrisko vērtību.
q mp pieņemamo precizitāti var iegūt ar kādu no šādām metodēm:
a) vērtību qm dew un qm dw absolūtā precizitāte ir ± 0,2 % kas garantē, ka qm p precizitāte ir ≤ 5 % ja atšķaidīšanas pakāpe ir 15; tomēr, ja atšķaidīšanas pakāpe ir augstāka, radīsies lielākas kļūdas;
b) vērtības qm dw kalibrēšanu attiecībā pret qm dew veic tā, lai iegūtu tādu pašu qm p precizitāti kā a) gadījumā; sīkāku informāciju skatīt 8.1.8.6.2. punktā;
c) vērtības q mp precizitāti nosaka netieši pēc atšķaidīšanas pakāpes, kas noteikta ar marķiergāzi, piemēram, CO2; arī šajā gadījumā q mp precizitātei jābūt līdzvērtīgai tai, kas iegūta ar a) metodi;
d) vērtību qm dew un qm dw absolūtā precizitāte ir ± 2 % robežās no pilnas skalas, qm dew un qm dw atšķirības maksimālā kļūda ir 0,2 % robežās un lineārā kļūda ir ± 0,2 % no augstākā qm dew, kas novērots testa laikā.
8.1.8.6.2. Plūsmas starpības mērījumu kalibrēšana
Daļējās plūsmas atšķaidīšanas sistēmu, kas ir paredzēta proporcionālu neapstrādātas izplūdes gāzes paraugu iegūšanai, periodiski kalibrē ar precīzu plūsmas mērītāju, kas atbilst starptautiskajiem un/vai valsts standartiem. Plūsmas mērītāju vai plūsmas mēriekārtas kalibrē, izmantojot kādu no turpmāk aprakstītajām procedūrām, lai zondes plūsma qm p tunelī atbilstu 8.1.8.6.1. punktā minētajām precizitātes prasībām.
a) Plūsmas mērītāju attiecībā uz qm dw savieno virknē ar plūsmas mērītāju attiecībā uz qm dew, starpību starp abiem plūsmas mērītājiem kalibrē vismaz pieciem iestatīšanas punktiem ar plūsmas vērtībām, kuras ir vienādi izvietotas starp mazāko qm dw vērtību, ko izmanto testa laikā, un qm dew vērtību, ko izmanto testa laikā. Atšķaidīšanas tuneli var apiet.
b) Kalibrētu plūsmas iekārtu savieno virknē ar plūsmas mērītāju attiecībā uz qm dew un pārbauda testā izmantotās vērtības precizitāti. Kalibrēto plūsmas ierīci savieno virknē ar plūsmas mērītāju attiecībā uz qm dw un precizitāti pārbauda vismaz pieciem iestatījumiem, kas atbilst atšķaidīšanas pakāpei robežās no 3 līdz 15, kura ir relatīva pret qm dew, ko izmanto testa laikā.
c) Pārvades cauruli (TL) (sk. 6.7. attēlu) atvieno no izplūdes sistēmas un kalibrēto plūsmas mērierīci ar atbilstošu diapazonu qm p mērīšanai pievieno pārvades caurulei, tad qm dew iestata pie tādas vērtības, kādu izmanto testa laikā, un qm dw attiecīgi iestata vismaz piecās vērtībās, kas atbilst atšķaidīšanas pakāpēm robežās no 3 līdz 15. Kā alternatīvu var paredzēt īpašu kalibrēšanas plūsmas ceļu, kurā apiet tuneli, bet kopējais un atšķaidīšanas gaiss plūst caur attiecīgajiem mērītājiem kā faktiskajā testā.
d) Marķiergāzi ievada izplūdes sistēmas pārvades līnijā TL. Šī marķiergāze var būt izplūdes gāzes komponents, piemēram, CO2 vai NOx. Pēc atšķaidīšanas tunelī izmēra marķiergāzes komponentus. To veic piecām atšķaidīšanas pakāpēm robežās no 3 līdz 15. Parauga plūsmas precizitāti nosaka pēc atšķaidīšanas devas r d:, izmantojot vienādojumu (6-21):
q m p = q m dew /r d |
(6-21) |
Gāzu analizatoru precizitāti ņem vērā, lai nodrošinātu qm p precizitāti.
8.1.8.6.3. Īpašas prasības attiecībā uz plūsmas starpības mērīšanu
Oglekļa plūsmas pārbaude, izmantojot faktiskās izplūdes gāzes, ir noteikti ieteicama, lai konstatētu mērījumu un kontroles problēmas un pārbaudītu daļējās plūsmas sistēmas pareizu darbību. Oglekļa plūsmas pārbaudi veic vismaz ik reizi, kad tiek uzstādīts jauns motors vai tiek veiktas būtiskas izmaiņas testēšanas telpas konfigurācijā.
Motoru darbina ar vislielāko griezes momenta slodzi un apgriezienu skaitu vai jebkādā citā stabila stāvokļa režīmā, kas ģenerē 5 % vai lielāku daudzumu CO2. Daļējās plūsmas paraugu ņemšanas sistēmu darbina ar aptuveno atšķaidīšanas koeficientu 15 pret 1.
Ja veic oglekļa plūsmas pārbaudi, piemēro VII pielikuma 2. papildinājumu. Oglekļa plūsmas ātrumus aprēķina saskaņā ar VII pielikuma 2. papildinājumā paredzētajiem vienādojumiem. Visi oglekļa plūsmas ātrumi savā starpā sakrīt 5 % robežās.
8.1.8.6.3.1. Pirmstesta pārbaude
Pirmstesta pārbaudi 2 stundas pirms testēšanas veic turpmāk izklāstītajā veidā.
Plūsmas mērītāju precizitāti pārbauda ar tādu pašu metodi, kādu izmanto kalibrēšanai (sk. 8.1.8.6.2. punktu), vismaz divos punktos, ieskaitot qm dw plūsmas vērtības, kas atbilst atšķaidījuma pakāpei no 5 līdz 15, testa laikā izmantotajai qm dew vērtībai.
Ja ar kalibrēšanas procedūras ierakstiem saskaņā ar 8.1.8.6.2. punktu var uzskatāmi parādīt, ka plūsmas mērītāja kalibrēšana ir stabila ilgākā laika posmā, pirmstesta pārbaudi var izlaist.
8.1.8.6.3.2. Transformācijas laika noteikšana
Sistēmas iestatījumi transformācijas laika noteikšanai ir tādi paši kā testa mērījumu laikā. Transformācijas laiku, kā noteikts 2.4. papildinājumā šim pielikumam un attēlā 6-11, nosaka, izmantojot turpmāk aprakstīto metodi.
Neatkarīgu standarta caurplūdes mērītāju, kura mērījumu diapazons ir piemērots zondes plūsmai, ieslēdz virknē un uzstāda cieši kopā ar zondi. Caurplūdes mērītāja transformācijas laiks ir mazāks par 100 ms plūsmas apjomam, kas izmantots reakcijas laika mērījumos, plūsmas spiediena ierobežojumam esot pietiekami zemam, lai tas neietekmētu daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmas dinamisko veiktspēju, un atbilstoši pamatotam inženiertehniskajam atzinumam. Veic pakāpeniskas izplūdes gāzes plūsmas (vai gaisa plūsmas, ja tiek aprēķināta izplūdes gāzu plūsma) izmaiņas, kura ieplūst daļējās plūsmas atšķaidīšanas sistēmā, sākot no zemas plūsmas līdz vismaz 90 % no pilnas skalas. Pakāpenisko izmaiņu iedarbinātājs ir tāds pats, kādu izmanto, lai iedarbinātu paredzamo kontroli faktiskajā testā. Izplūdes gāzu plūsmas pakāpenisko stimulu un plūsmas mērītāja reakciju reģistrē pie vismaz 10 Hz paraugu frekvences.
Pamatojoties uz šiem datiem, nosaka transformācijas laiku daļējās plūsmas atšķaidīšanas sistēmai, kas ir laiks no pakāpeniskā stimula uzsākšanas līdz 50 % punktam no caurplūdes mērītāja reakcijas. Līdzīgā veidā nosaka qmp signāla (t. i., izplūdes gāzu parauga plūsma daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmā) un qmew,i signāla (t. i., izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata, ko nodrošina izplūdes gāzes plūsmas ātruma mērītājs) transformācijas laikus. Šos signālus izmanto regresijas pārbaudēs pēc katra testa (sk. 8.2.1.2. punktu).
Aprēķinu atkārto vismaz pieciem pieauguma un krituma stimuliem un nosaka vidējo rezultātu. Standarta plūsmas mērītāja iekšējo transformācijas laiku (< 100 ms) atņem no šīs vērtības. Ja ir nepieciešama apsteidzošā kontrolr, tad saskaņā ar 8.2.1.2 punktu izmantojama daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmas apsteidzošā vērtība.
8.1.8.7. Vakuuma puses noplūdes pārbaude
8.1.8.7.1. Piemērošanas joma un biežums
Veicot sākotnējo paraugu ņemšanas sistēmas uzstādīšanu, pēc plašas tehniskās apkopes, piemēram, ar priekšfiltru saistītām izmaiņām, kā arī 8 stundas pirms katra darbības cikla pārbauda, vai nav konstatējamas būtiskas noplūdes vakuuma pusē, izmantojot kādu no šajā iedaļā aprakstītajiem noplūžu testiem. Šī pārbaude neattiecas uz nevienu CVS atšķaidīšanas sistēmas pilnas plūsmas daļu.
8.1.8.7.2. Mērīšanas principi
Noplūdi var noteikt, izmērot nelielu plūsmas daļu nulles plūsmas apstākļos vai nosakot zināmas kontroles gāzes koncentrācijas atšķaidīšanu, kad tā plūst caur paraugu ņemšanas sistēmas vakuuma pusi, vai mērot iztīrītas sistēmas spiediena pieaugumu.
8.1.8.7.3. Zemas plūsmas noplūdes tests
Lai noteiktu zemas plūsmas noplūdes, paraugu ņemšanas sistēmu testē šādi:
a) sistēmas zondes galu noslēdz, veicot kādu no turpmāk norādītajiem pasākumiem:
i) paraugu ņemšanas zondes galu noslēdz ar vāku vai aizbāzni;
ii) pārvades cauruli pie zondes atvieno un noslēdz ar vāku vai aizbāzni;
iii) noslēdz pret noplūdi drošu vārstu, kas atrodas starp zondi un pārvades cauruli;
b) darbina visus vakuuma sūkņus; pēc stabilizēšanas pārbauda, vai plūsma caur paraugu ņemšanas sistēmas vakuuma pusi ir mazāka par 0,5 % no sistēmas normālās ekspluatācijas plūsmas ātruma; var noteikt tipiskās analizatora un apvada plūsmas kā sistēmas normālās ekspluatācijas plūsmas ātruma tuvinājumu.
8.1.8.7.4. Kontroles gāzes atšķaidīšanas noplūdes tests
Šā testa vajadzībām var izmantot jebkuru gāzu analizatoru. Ja šim testam izmanto FID, tad saskaņā ar VII pielikuma 2. vai 3. iedaļu par HC noteikšanu paraugu ņemšanas sistēmā veic katra HC piesārņojuma korekciju. Izmantojot tikai tādus analizatorus, kuriem ir 0,5 % vai labāka atkārtojamība attiecībā uz šajā testā izmantoto kontroles gāzes koncentrāciju, novērš maldinošus rezultātus. Noplūdes pārbaudi vakuuma pusē veic turpmāk aprakstītajā veidā:
a) gāzu analizatoru sagatavo tāpat kā emisiju testēšanas vajadzībām;
b) līdz analizatora atverei nogādā kontroles gāzi un pārbauda, vai kontroles gāzes koncentrācija tiek izmērīta, ievērojot paredzamo mērījumu precizitāti un atkārtojamību;
c) pārpildes kontroles gāzi novada uz kādu no turpmāk norādītajām paraugu ņemšanas sistēmas vietām:
i) paraugu ņemšanas zondes galu;
ii) pārvades cauruli pie zondes savienojuma atvieno un pārvades caurules atvērtajā galā ievada pārpildes kontroles gāzi;
iii) starp zondi un tās pārvades cauruli uzstādīto trīseju vārstu;
d) pārbauda, vai izmērītā pārpildes kontroles gāzes koncentrācija ir ± 0,5 % robežās no kontroles gāzes koncentrācijas; izmērītā vērtība, kas ir zemāka par paredzamo vērtību, liecina par noplūdi, bet vērtība, kas ir augstāka par paredzamo vērtību, var liecināt par problēmu saistībā ar kontroles gāzi vai pašu analizatoru; izmērītā vērtība, kas ir augstāka par paredzamo vērtību, neliecina par noplūdi.
8.1.8.7.5. Vakuuma krišanās noplūdes tests
Lai veiktu šo testu, paraugu ņemšanas sistēmas vakuuma puses tilpumam piemēro vakuumu un novēro sistēmas noplūdes apmēru kā krišanos piemērotajā vakuumā. Lai veiktu šo testu, paraugu ņemšanas sistēmas vakuuma puses tilpumu nosaka ±10 % robežās no tā faktiskā tilpuma. Šā testa veikšanai izmanto arī mērinstrumentus, kuri atbilst 8.1. un 9.4. punktā noteiktajām specifikācijām.
Vakuuma krišanās noplūdes testu veic turpmāk aprakstītajā veidā.
a) Sistēmas zondes galu slēdz pēc iespējas tuvāk zondes atverei, veicot kādu no turpmāk aprakstītajiem pasākumiem:
i) paraugu ņemšanas zondes galu noslēdz ar vāku vai aizbāzni;
ii) pārvades cauruli pie zondes atvieno un noslēdz ar vāku vai aizbāzni;
iii) noslēdz pret noplūdi drošu vārstu, kas atrodas starp zondi un pārvades cauruli;
b) darbina visus vakuuma sūkņus; Nodrošina vakuumu, kas raksturo normālus ekspluatācijas apstākļus. Paraugu ņemšanas maisa gadījumā ir ieteicams divas reizes atkārtot normālu paraugu ņemšanas maisa izsūknēšanas procedūru, lai pēc iespējas samazinātu maisā palikušos gāzu tilpumus.
c) Paraugu ņemšanas sūkņus izslēdz un sistēmu aizzīmogo. Izmēra un reģistrē maisā palikušās gāzes absolūto spiedienu un, ja vēlas, sistēmas absolūto temperatūru. Ļauj izbeigties īslaicīgiem traucējumiem, kā arī paredz pietiekami ilgu laiku, lai noplūde pie 0,5 % varētu izraisīt spiediena maiņu, kas ir vismaz 10 reizes lielāka par spiediena diapazona izšķirtspēju. Vēlreiz reģistrē spiedienu un, ja vēlas, temperatūru.
d) Aprēķina noplūdes plūsmas ātrumu, pamatojoties uz pieņemto nulles vērtību attiecībā uz izsūknētiem somu tilpumiem, kā arī zināmajām vērtībām attiecībā uz paraugu ņemšanas sistēmas tilpumu, sākotnējiem un galīgajiem spiedieniem, izraudzītajām temperatūrām, kā arī pagājušo laiku. Turpmāk aprakstītajā veidā pārbauda, vai vakuuma krišanās noplūdes plūsmas ātrums ir mazāks nekā 0,5 % no sistēmas normālās ekspluatācijas plūsmas ātruma, izmantojot vienādojumu (6-22):
|
(6-22) |
kur:
qV leak |
ir vakuuma krišanās plūsmas ātrums, mol/s, is the vacuum-decay leak rate, mol/s |
V vac |
ir paraugu ņemšanas sistēmas vakuuma puses ģeometriskais tilpums, m3, |
R |
ir molārā gāzes konstante, J/(mol·K), |
p 2 |
ir vakuuma puses absolūtais spiediens laikā t 2, Pa, |
T 2 |
ir vakuuma puses absolūtā temperatūra laikā t 2, K, |
p 1 |
ir vakuuma puses absolūtais spiediens laikā t 1, Pa, |
T 1 |
ir vakuuma puses absolūtā temperatūra laikā t 1, K, |
t 2 |
ir vakuuma krituma noplūdes pārbaudes testa pabeigšanas laiks, s, |
t 1 |
ir vakuuma krituma noplūdes pārbaudes testa sākšanas laiks, s. |
8.1.9. CO un CO2 mērījumi
8.1.9.1. H2O traucējumu pārbaude CO2 NDIR analizatoriem
8.1.9.1.1. Piemērošanas joma un biežums
Ja CO2 mēra, izmantojot NDIR analizatoru, H2O traucējumu pārbauda pēc sākotnējās analizatora uzstādīšanas un pēc plašas tehniskās apkopes veikšanas.
8.1.9.1.2. Mērīšanas principi
H2O var ietekmēt NDIR analizatora reakciju uz CO2. Ja NDIR analizators izmanto kompensācijas algoritmus, kuros tiek izmantoti citu gāzu mērījumi, lai gūtu apstiprinājumu par traucējumiem, vienlaikus veic minētos pārējos mērījumus, lai pārbaudītu kompensācijas algoritmus analizatora traucējumu apstiprināšanas laikā.
8.1.9.1.3. Prasības attiecībā uz sistēmu
CO2 NDIR analizatorā ir H2O traucējums, kas ietilpst (0,0 ± 0,4) mmol/mol robežās (no sagaidāmās vidējās CO2 koncentrācijas).
8.1.9.1.4. Procedūra
Traucējumu apstiprināšanu veic, kā aprakstīts turpmāk.
a) CO2 NDIR analizatoru iedarbina, darbina, iestata nulles un normalizē tāpat kā pirms emisiju testa.
b) Sagatavo mitrinātu testa gāzi, barbotējot nulles gaisu, kas atbilst 9.5.1. punktā noteiktajām specifikācijām, caur destilētu ūdeni slēgtā traukā. Ja paraugu nelaiž caur žāvētāju, kontrolē trauka temperatūru, lai ģenerētu vismaz tik augstu H2O līmeni kā maksimālais testēšanas līmenī sagaidāmais līmenis. Ja paraugu laiž caur žāvētāju, kontrolē trauka temperatūru, lai ģenerētu vismaz tik augstu H2O līmeni, kāds ir noteikts 9.3.2.3.1. punktā noteiktais līmenis.
c) Nodrošina, lai mitrinātās testa gāzes temperatūra lejpus traukam vismaz par 5 K pārsniedz tās rasas punkta temperatūru.
d) Paraugu ņemšanas sistēmā ielaiž mitrinātu testa gāzi. Mitrinātu testa gāzi var ielaist lejpus jebkuram paraugu žāvētājam, ja testēšanas laikā to izmanto.
e) Pēc iespējas tuvāk analizatora atverei izmēra mitrinātas testa gāzes ūdens molu daļu, x H2O. Piemēram, lai aprēķinātu x H2O, izmēra rasas punktu T dew un absolūto spiedienu p total.
f) Lai novērstu kondensēšanos pārvades caurulēs, palīgierīcēs vai vārstos no punkta, kur analizatorā tiek mērīts x H2O, izmanto pamatotu inženiertehnisko atzinumu.
g) Analizatora reakcijai ļauj nostabilizēties. Stabilizācijai nepieciešamajā laikā ietilpst laiks, kas vajadzīgs, lai iztīrītu pārvades cauruli un ņemtu vērā analizatora reakciju.
h) Kamēr analizators mēra parauga koncentrāciju, reģistrē 30 sekundēs savāktos datus. Aprēķina šo datu vidējo aritmētisko. Analizators atbilst traucējumu pārbaudes prasībām, ja šī vērtība ir (0,0 ± 0,4) mmol/mol robežās.
8.1.9.2. H2O un CO2 piejaukuma pārbaude CO NDIR analizatoriem
8.1.9.2.1. Piemērošanas joma un biežums
Ja CO mēra, izmantojot NDIR analizatoru, H2O un CO2 traucējumu pārbauda pēc sākotnējās analizatora uzstādīšanas un pēc plašas tehniskās apkopes veikšanas.
8.1.9.2.2. Mērīšanas principi
H2O and CO2 var pozitīvi ietekmēt NDIR analizatoru, izraisot CO līdzīgu reakciju. Ja NDIR analizators izmanto kompensācijas algoritmus, kuros tiek izmantoti citu gāzu mērījumi, lai gūtu apstiprinājumu par traucējumiem, vienlaikus veic pārējos minētos mērījumus, lai pārbaudītu kompensācijas algoritmus analizatora traucējumu apstiprināšanas laikā.
8.1.9.2.3. Prasības attiecībā uz sistēmu
CO NDIR analizatorā ir kombinēts H2O un CO2 traucējums, kas ietilpst ± 2 % robežās no sagaidāmās vidējās CO koncentrācijas.
8.1.9.2.4. Procedūra
Traucējumu apstiprināšanu veic, kā aprakstīts turpmāk.
a) CO NDIR analizatoru iedarbina, darbina, iestata nulles un normalizē tāpat kā pirms emisiju testa.
b) Sagatavo mitrinātu CO2 testa gāzi, barbotējot CO2 kontroles gāzi caur destilētu ūdeni slēgtā traukā. Ja paraugu nelaiž caur žāvētāju, kontrolē trauka temperatūru, lai ģenerētu vismaz tik augstu H2O līmeni kā testēšanas laikā maksimāli paredzamais līmenis. Ja paraugu laiž caur žāvētāju, kontrolē trauka temperatūru, lai ģenerētu vismaz tik augstu H2O līmeni, kāds ir noteikts 9.3.2.3.1.1. punktā noteiktais līmenis. CO2 kontroles gāzes koncentrāciju izmanto vismaz tik augstā līmenī kā testēšanas laikā maksimāli paredzamais līmenis.
c) Paraugu ņemšanas sistēmā ievada mitrinātu CO2 testa gāzi. Mitrinātu CO2 testa gāzi var ievadīt lejpus visiem paraugu žāvētājiem, ja testēšanas laikā tos izmanto.
d) Pēc iespējas tuvāk analizatora atverei izmēra mitrinātas testa gāzes ūdens molu daļu, x H2O. Piemēram, lai aprēķinātu x H2O, izmēra rasas punktu T dew un absolūto spiedienu p total.
e) Lai novērstu kondensēšanos pārvades caurulēs, palīgierīcēs vai vārstos no punkta, kur analizatorā tiek mērīts x H2O, izmanto pamatotu inženiertehnisko atzinumu.
f) Analizatora reakcijai ļauj nostabilizēties.
g) Analizatoram mērot parauga koncentrāciju, tā rezultātus reģistrē 30 s. Aprēķina šo datu vidējo aritmētisko vērtību.
h) Analizators atbilst traucējumu pārbaudes prasībām, ja šā punkta g) apakšpunkta rezultāti atbilst 8.1.9.2.3. punktā paredzētajai pielaidei.
i) Traucējumu procedūras CO2 un H2O var izpildīt arī atsevišķi. Ja izmantotais CO2 un H2O daudzums ir lielāks nekā testēšanas laikā paredzamais maksimālais daudzums, katru novēroto traucējumu vērtību proporcionāli samazina, reizinot novēroto traucējumu līmeni ar maksimālās paredzamās koncentrācijas vērtības proporcionālo attiecību pret procedūrā izmantoto faktisko vērtību. Atsevišķās traucējumu pārbaudes procedūrās var izmantot mazāku H2O koncentrāciju (līdz 0,025 mol/mol H2O satura) nekā maksimālo paredzamo H2O koncentrāciju testa laikā, taču novēroto H2O traucējumu līmeni proporcionāli palielina, reizinot novēroto traucējumu līmeni ar maksimālās paredzamās H2O koncentrācijas vērtības proporcionālo attiecību pret šajā procedūrā izmantoto faktisko vērtību. Abu proporcionāli koriģēto traucējumu vērtību summa atbilst 8.1.9.2.3. punktā noteiktajai pielaidei.
8.1.10. Ogļūdeņražu mērījumi
8.1.10.1. FID optimizēšana un pārbaude
8.1.10.1.1. Piemērošanas joma un biežums
Visu FID analizatoru gadījumā FID kalibrē, veicot sākotnējo uzstādīšanu. Kalibrēšanu atkārto atbilstīgi vajadzībām, izmantojot pamatotu inženiertehnisko atzinumu. Attiecībā uz FID, kas veic HC mērījumus, veic šādus pasākumus:
a) pēc sākotnējās analizatoru uzstādīšanas un pēc plašas tehniskās apkopes optimizē FID reakciju uz dažādiem ogļūdeņražiem; FID reakcija uz propilēnu un toluēnu ir no 0,9 līdz 1,1 attiecībā pret propānu;
b) kā aprakstīts8.1.10.1.4. punktā, pēc sākotnējās analizatora uzstādīšanas un plašas tehniskās apkopes nosaka FID metāna (CH4) reakcijas koeficientu;
c) metāna (CH4) reakciju apstiprina 185 dienās pirms testēšanas.
8.1.10.1.2. Kalibrēšana
Lai izstrādātu kalibrēšanas procedūru, piemēram, tādu procedūru, kuras pamatā ir FID analizatora ražotāja instrukcijas un ieteicamā frekvence FID kalibrēšanai, izmanto pamatotu inženiertehnisko atzinumu. FID kalibrē, izmantojot C3H8 kalibrēšanas gāzes, kuras atbilst 9.5.1. punktā noteiktajām specifikācijām. To kalibrē, pamatojoties uz oglekļa skaita bāzes vērtību 1 (C1).
8.1.10.1.3. HC FID reakcijas optimizēšana
Šī procedūra attiecas tikai uz FID analizatoriem, kuri mēra HC.
a) Sākotnējai instrumenta palaidei un vienkāršai veiktspējas pielāgošanai, izmantojot FID degvielu un nulles gaisu, izmanto instrumenta ražotāja prasības un pamatotu inženiertehnisko atzinumu. Sildāmi FID nepārsniedz tiem noteiktos temperatūras diapazonus. FID reakciju optimizē, lai nodrošinātu atbilstību ogļūdeņražu reakcijas koeficientiem un pārbaudei ar skābekļa piemaisījumu saskaņā ar 8.1.10.1.1. punkta a) apakšpunktu un 8.1.10.2. punktu visparastākajā analizatora diapazonā, kas ir sagaidāms emisiju testēšanas laikā. Saskaņā ar instrumenta ražotāja ieteikumiem un pamatotu inženiertehnisko atzinumu var izmantot augstāku analizatora diapazonu, lai precīzi optimizētu FID, ja parastais analizatora diapazons ir zemāks nekā instrumenta ražotāja norādītais minimālais diapazons.
b) Sildāmi FID nepārsniedz tiem noteiktos temperatūras diapazonus. FID reakciju optimizē visparastākajā analizatora diapazonā, kas ir sagaidāms emisiju testēšanas laikā. Kad degvielas un gaisa plūsmas ātrums iestatīts atbilstīgi ražotāja ieteikumiem, analizatorā ievada kontroles gāzi.
c) Optimizēšanas nolūkos veic turpmāk i)–iv) punktā izklāstītos pasākumus vai instrumenta ražotāja instrukcijās paredzēto procedūru. Optimizēšanu pēc izvēles var veikt, izmantojot SAE dokumentā Nr. 770141 noteiktās procedūras.
i) Reakciju atbilstīgi degvielas plūsmai nosaka pēc starpības starp kontroles gāzes reakciju un nulles gāzes reakciju.
ii) Degvielas plūsmu noregulē nedaudz virs ražotāja norādītās un nedaudz zem tās. Reģistrē šīm degvielas plūsmām atbilstīgo kontroles un nulles reakciju.
iii) Starpību starp kontroles un nulles reakciju atzīmē un degvielas plūsmu pieregulē līknes bagātīgākajai daļai. Tas ir sākotnējais plūsmas ātruma iestatījums, kuru var būt nepieciešams optimizēt turpmāk atkarībā no ogļūdeņražu reakcijas koeficientiem un pārbaudes ar skābekļa piemaisījumu saskaņā ar 8.1.10.1.1. punkta a) apakšpunktu un 8.1.10.2. punktu.
iv) Ja skābekļa piemaisījums vai ogļūdeņražu reakcijas koeficienti neatbilst minētajām specifikācijām, gaisa plūsmu atbilstīgi regulē virs un zem ražotāja specifikācijās norādītajām vērtībām un katrai plūsmai atkārto 8.1.10.1.1. punkta a) apakšpunktā un 8.1.10.2. punktā noteikto secību.
d) Nosaka optimālos plūsmas ātrumus un/vai spiedienus attiecībā uz FID degvielu un deglī izmantojamo gaisu un tos normalizē un reģistrē turpmākai zināšanai.
8.1.10.1.4. HC FID CH4 reakcijas koeficienta noteikšana
Tā kā FID analizatoriem parasti ir atšķirīga reakcija uz CH4 attiecībā pret C3H8, pēc FID optimizēšanas nosaka katra HC FID analizatora CH4 reakcijas koeficientu, RF CH4[THC-FID]. Saskaņā ar šo iedaļu izmērīto nesenāko RF CH4[THC-FID] izmanto aprēķinos HC noteikšanai, kas aprakstīta VII pielikuma 2. iedaļā (uz masas bāzi pamatota pieeja) vai VII pielikuma 3. iedaļā (uz molāro bāzi pamatota pieeja), lai kompensētu CH4 reakciju. RF CH4[THC-FID] nosaka šādi:
a) izvēlas C3H8 kontroles gāzes koncentrāciju, lai iestatītu analizatoru pirms emisiju testēšanas; izvēlas tikai tādas kontroles gāzes, kuras atbilst 9.5.1. punktā noteiktajām specifikācijām, un reģistrē gāzes C3H8 koncentrāciju;
b) izvēlas CH4 kontroles gāzi, kas atbilst 9.5.1. punktā noteiktajām specifikācijām, un reģistrē gāzes CH4 koncentrāciju;
c) FID analizatoru darbina saskaņā ar ražotāja instrukcijām;
d) apstiprina, ka FID analizators ir kalibrēts, izmantojot C3H8; kalibrēšanu veic, pamatojoties uz oglekļa skaita bāzes vērtību 1 (C1);
e) FID iestata uz nulli, izmantojot emisiju testēšanai lietoto nulles gāzi;
f) FID normalizē ar izraudzīto C3H8 kontroles gāzi;
g) CH4 kontroles gāze, ko izvēlas saskaņā ar b) punktu, tiek ievadīta pie FID analizatora paraugu pieslēgvietas;
h) stabilizē analizatora reakciju; stabilizācijai nepieciešamajā laikā var ietilpt laiks, kas vajadzīgs, lai iztīrītu analizatoru un ņemtu vērā tā reakciju;
i) kamēr analizators mēra CH4 koncentrāciju, 30 sekundēs savāktos datus reģistrē un aprēķina šo vērtību vidējo aritmētisko;
j) vidējo izmērīto koncentrāciju dala ar reģistrēto CH4 kalibrēšanas gāzes kontroles koncentrāciju; rezultāts ir FID analizatora reakcijas koeficients CH4, RF CH4[THC-FID].
8.1.10.1.5. HC FID metāna (CH4) reakcijas pārbaude
Ja 8.1.10.1.4. punktā minētā RF CH4[THC-FID] vērtība ir ± 5,0 % robežās no nesenākās iepriekš noteiktās vērtības, HC FID atbilst metāna reakcijas pārbaudes prasībām.
a) Vispirms pārbauda, vai FID degvielas, deglī izmantojamā gaisa un parauga spiedieni un/vai plūsmas koeficienti katrs atsevišķi ir ± 0,5 % robežās no nesenākajām iepriekš reģistrētajām vērtībām, kā aprakstīts 8.1.10.1.3. punktā. Ja šie plūsmas ātrumi ir jāpielāgo, nosaka jaunu RF CH4[THC-FID], kā aprakstīts 8.1.10.1.4. punktā. Jāpārbauda, vai noteiktā RF CH4[THC-FID] vērtība ietilpst 8.1.10.1.5. punktā noteiktās pielaides robežās.
b) Ja RF CH4[THC-FID] neietilpst 8.1.10.1.5. punktā noteiktās pielaides robežās, FID reakciju optimizē atkārtoti, kā aprakstīts 8.1.10.1.3. punktā.
c) Nosaka jaunu RF CH4[THC-FID], kā aprakstīts 8.1.10.1.4. punktā. Šo jauno RF CH4[THC-FID] vērtību izmanto aprēķiniem HC noteikšanai VII pielikuma 2. iedaļā (uz masas bāzi pamatota pieeja) vai VII pielikuma 3. iedaļā (uz molāro bāzi pamatota pieeja).
8.1.10.2. Nestehiometrisko neapstrādāto izplūdes gāzu FID O2 traucējumu pārbaude
8.1.10.2.1. Piemērošanas joma un biežums
Ja neapstrādātu izplūdes gāzu mērījumiem izmanto FID analizatorus, veicot sākotnējo uzstādīšanu un pēc plašas tehniskās apkopes pārbauda FID O2 traucējumu apmēru.
8.1.10.2.2. Mērīšanas principi
O2 koncentrācijas izmaiņas neapstrādātās izplūdes gāzēs var ietekmēt FID reakciju, mainot FID liesmas temperatūru. Optimizē FID degvielas, deglī izmantojamā gaisa un parauga plūsmu, lai nodrošinātu atbilstību šīs pārbaudes prasībām. FID veiktspēju pārbauda, izmantojot kompensēšanas algoritmus FID O2 traucējumam, kas ir aktīvs emisiju testa laikā.
8.1.10.2.3. Prasības attiecībā uz sistēmu
Ikviens FID analizators, ko izmanto testēšanas laikā, atbilst FID O2 traucējumu pārbaudes prasībām atbilstīgi šajā iedaļā izklāstītajai procedūrai.
8.1.10.2.4. Procedūra
FID O2 traucējumus nosaka turpmāk izklāstītajā veidā, ņemot vērā, ka standartgāzes koncentrāciju radīšanai, kas ir vajadzīgas šīs pārbaudes veikšanai, var izmantot vienu vai vairākus gāzes dalītājus.
a) Izvēlas trīs kontroles etalongāzes, kuras atbilst 9.5.1. punktā izklāstītajām specifikācijām un kuru C3H8 koncentrācija ir tāda pati, kādu izmanto analizatoru iestatīšanai pirms emisiju testēšanas. CH4 kontroles etalongāzes var izmantot FID, kas kalibrēti ar CH4 ar nemetāna nošķīrēju. Izvēlas trīs līdzsvarošanas gāzes koncentrācijas, lai O2 un N2 koncentrācijas atspoguļotu testēšanas laikā sagaidāmās minimālās, maksimālās un vidējās O2 koncentrācijas. Prasību izmantot vidējo O2 koncentrāciju var atcelt, ja FID ir kalibrēts ar kontroles gāzi, kas ir līdzsvarota ar vidējo sagaidāmo skābekļa koncentrāciju.
b) Apstiprina, ka FID analizators atbilst visām 8.1.10.1. punktā noteiktajām specifikācijām.
c) FID analizatoru iedarbina un darbina tāpat kā pirms emisiju testa. Neraugoties uz FID deglī izmantotā gaisa avotu testēšanas laikā, šīs pārbaudes vajadzībām par FID deglī izmantotā gaisa avotu lieto nulles gaisu.
d) Analizatoru iestata uz nulli.
e) Analizatoru normalizē, izmantojot kontroles gāzi, kas ir izmantota emisiju testēšanas laikā.
f) Nulles reakciju pārbauda, izmantojot nulles gāzi, kas ir izmantota emisiju testēšanas laikā. Nākamo pasākumu veic tad, ja 30 sekundēs savākto datu vidējā nulles reakcija ietilpst ± 0,5 % robežās no šā punkta e) apakšpunktā izmantotās kontroles atskaites vērtības, pretējā gadījumā procedūru sāk atkārtoti, veicot šajā punktā aprakstītās darbības, sākot ar d) apakšpunktu.
g) Pārbauda analizatora reakciju, izmantojot kontroles gāzi, kurai ir testēšanas laikā paredzamā minimālā O2 koncentrācija. 30 sekundēs ievāktu stabilizētu parauga datu vidējo reakciju reģistrē kā x O2minHC.
h) FID analizatora nulles reakciju pārbauda, izmantojot emisiju testēšanas laikā lietoto nulles gāzi. Nākamo pasākumu veic tad, ja 30 sekundēs savākto stabilizēto parauga datu nulles reakcija ietilpst ± 0,5 % robežās no šā punkta e) apakšpunktā izmantotās kontroles atskaites vērtības, pretējā gadījumā procedūru sāk atkārtoti, veicot šajā punktā aprakstītās darbības, sākot ar tā d) apakšpunktu.
i) Pārbauda analizatora reakciju, izmantojot kontroles gāzi, kurai ir testēšanas laikā paredzamā vidējā O2 koncentrācija. 30 sekundēs ievāktu stabilizētu parauga datu vidējo reakciju reģistrē kā x O2avgHC.
j) FID analizatora nulles reakciju pārbauda, izmantojot emisiju testēšanas laikā lietoto nulles gāzi. Nākamo pasākumu veic tad, ja 30 sekundēs savākto stabilizēto parauga datu nulles reakcija ietilpst ± 0,5 % robežās no šā punkta e) apakšpunktā izmantotās kontroles atskaites vērtības, pretējā gadījumā procedūru sāk atkārtoti, veicot šajā punktā aprakstītās darbības, sākot ar tā d) apakšpunktu.
k) Pārbauda analizatora reakciju, izmantojot kontroles gāzi, kurai ir testēšanas laikā paredzamā maksimālā O2 koncentrācija. 30 sekundēs ievāktu stabilizētu parauga datu vidējo reakciju reģistrē kā x O2maxHC.
l) FID analizatora nulles reakciju pārbauda, izmantojot emisiju testēšanas laikā lietoto nulles gāzi. Nākamo pasākumu veic tad, ja 30 sekundēs savākto stabilizēto parauga datu nulles reakcija ietilpst ± 0,5 % robežās no šā punkta e) apakšpunktā izmantotās kontroles atskaites vērtības, pretējā gadījumā procedūru sāk atkārtoti, veicot šajā punktā aprakstītās darbības, sākot ar tā d) apakšpunktu.
m) Aprēķina procentuālo atšķirību starp x O2maxHC un standartgāzes koncentrāciju. Aprēķina procentuālo atšķirību starp x O2avgHC un standartgāzes koncentrāciju. Aprēķina procentuālo atšķirību starp x O2minHC un standartgāzes koncentrāciju. Nosaka lielāko % atšķirību no šīm trim minētajām. Tas ir O2 traucējums.
n) Ja O2 traucējums ir ± 3 % robežās, FID atbilst O2 traucējuma pārbaudes prasībām. Pretējā gadījumā neatbilstības novēršanai ir jāveic viens vai vairāki no turpmāk minētajiem pasākumiem:
i) pārbaudi atkārto, lai noteiktu, vai procedūras laikā tika pieļauta kļūda;
ii) emisiju testēšanai izvēlas tādas nulles gāzes un kontroles gāzes, kuru sastāvā ir augstāka vai zemāka O2 koncentrācija, un pārbaudi atkārto;
iii) pielāgo FID deglī izmantojamā gaisa, degvielas un parauga plūsmas ātrumus; jāņem vērā, ka, ja šie plūsmas ātrumi ir pielāgoti THC FID, lai nodrošinātu atbilstību O2 traucējumu pārbaudei, RF CH4 atiestata nākamajai RF CH4 pārbaudei; O2 traucējumu pārbaudi atkārto pēc pielāgošanas un nosaka RF CH4;
iv) FID salabo vai nomaina un atkārto O2 traucējumu pārbaudi.
8.1.10.3. Nemetāna nošķīrēja iespiešanās daļas (Rezervēts)
8.1.11. NOx mērījumi
8.1.11.1. CLD CO2 un H2O dzēšanas pārbaude
8.1.11.1.1. Piemērošanas joma un biežums
Ja NOx mērīšanai izmanto CLD analizatoru, tad H2O un CO2 dzēšanas apjomu pārbauda pēc CLD analizatora uzstādīšanas un pēc plašas tehniskās apkopes.
8.1.11.1.2. Mērīšanas principi
H2O un CO2 var negatīvi ietekmēt CLD NOx reakciju, saduroties dzēšanas laikā un tādējādi kavējot hemiluminiscences reakciju, ko CLD izmanto NOx noteikšanai. Šī procedūra un 8.1.11.2.3. punktā noteiktie aprēķini nosaka dzēšanu un nodrošina dzēšanas rezultātu atbilstību maksimālajai H2O molu daļai un maksimālajai emisiju testēšanas laikā sagaidāmajai CO2 koncentrācijai. Ja CLD analizators izmanto dzēšanas kompensācijas algoritmus, kas piemēro H2O un/vai CO2 mērinstrumentus, dzēšanu novērtē, nodrošinot, ka šie instrumenti darbojas un ka ir piemēroti kompensācijas algoritmi.
8.1.11.1.3. Prasības attiecībā uz sistēmu
Attiecībā uz atšķaidītu izplūdes gāzu mērījumiem CLD analizators nepārsniedz kopējo H2O un CO2 dzēšanu ± 2 % apmērā. Attiecībā uz neapstrādātu izplūdes gāzu mērījumiem CLD analizators nepārsniedz kopējo H2O un CO2 dzēšanu ± 2,5 % apmērā. Kopējā dzēšana ir atbilstīgi 8.1.11.1.4. punktam noteiktās CO2 dzēšanas un atbilstīgi 8.1.11.1.5. punktam noteiktās H2O dzēšanas summa. Ja šīs prasības nav izpildītas, veic koriģējošus pasākumus, salabojot vai nomainot analizatoru. Pirms emisiju testu veikšanas pārbauda, vai koriģējošo pasākumu rezultātā ir sekmīgi atjaunota pienācīga analizatora darbība.
8.1.11.1.4. CO2 dzēšanas pārbaudes procedūra
Lai noteiktu CO2 dzēšanu, izmantojot gāzes dalītāju, kas sajauc binārās kontroles gāzes ar nulles gāzi kā atšķaidītāju un atbilst 9.4.5.6. punktā noteiktajām specifikācijām, var izmantot turpmāk aprakstīto metodi vai instrumenta ražotāja noteikto metodi, vai arī atšķirīga protokola izstrādei izmanto pamatotu inženiertehnisko atzinumu.
a) Vajadzīgo savienojumu izveidošanai izmanto PTFE vai nerūsējošā tērauda caurules.
b) Konfigurē gāzu dalītāju, lai tiktu sajaukti gandrīz vienādi kontroles gāzes un atšķaidīšanas gāzes daudzumi.
c) Ja CLD analizatoram ir darbības režīms, kurā tas nosaka tikai NO, nevis kopējo NOx, CLD analizatoru darbina tikai NO režīmā.
d) Izmanto CO2 kontroles gāzi, kas atbilst 9.5.1. punktā noteiktajām specifikācijām, un gāzes koncentrāciju, kas aptuveni divas reizes pārsniedz emisiju testēšanas laikā sagaidāmo maksimālo CO2 koncentrāciju.
e) Izmanto NO kontroles gāzi, kas atbilst 9.5.1. punktā noteiktajām specifikācijām, un gāzes koncentrāciju, kas aptuveni divas reizes pārsniedz emisiju testēšanas laikā sagaidāmo maksimālo NO koncentrāciju. Saskaņā ar instrumenta ražotāja ieteikumiem un pamatotu inženiertehnisko atzinumu var izmantot augstāku koncentrāciju, lai nodrošinātu precīzu pārbaudi, ja paredzamā NO koncentrācija ir zemāka nekā instrumenta ražotāja norādītais minimālais pārbaudes diapazons.
f) CLD analizatoru iestata uz nulli un normalizē. CLD analizatoru normalizē ar šā punkta e) apakšpunktā minēto NO kontroles gāzi, izmantojot gāzes dalītāju. NO kontroles gāzi savieno ar gāzes dalītāja kalibrēšanas atveri, nulles gāzi savieno ar gāzes dalītāja atšķaidītāja atveri. Izmanto tādu pašu nosacīto sajaukšanas proporciju, kā norādīts šā punkta b) punktā, un, lai normalizētu CLD analizatoru, izmanto gāzes dalītāja NO izvades koncentrāciju. Atbilstīgi vajadzībām koriģē gāzes īpašības, lai nodrošinātu precīzu gāzes dalīšanu.
g) CO2 kontroles gāzi savieno ar gāzes dalītāja kalibrēšanas atveri.
h) NO kontroles gāzi savieno ar gāzes dalītāja atšķaidītāju atveri.
i) NO un CO2 plūstot caur gāzes dalītāju, stabilizē gāzes dalītāja izvadi. Nosaka CO2 koncentrāciju no gāzes dalītāja izvades, atbilstīgi vajadzībām koriģējot gāzes īpašības, lai nodrošinātu precīzu gāzes dalīšanu. Reģistrē šo koncentrāciju, x CO2act, un to izmanto 8.1.11.2.3. punktā noteiktajos dzēšanas pārbaudes aprēķinos. Kā alternatīvu gāzes dalītāja izmantošanai var izmantot citu vienkāršu gāzes sajaukšanas ierīci. Šādā gadījumā CO2 koncentrācijas noteikšanai izmanto analizatoru. Ja NDIR izmanto kopā ar vienkāršu gāzes sajaukšanas ierīci, tas atbilst šajā iedaļā paredzētajām prasībām un to iestata ar šī punkta d) apakšpunktā minēto CO2 kontroles gāzi. NDIR analizatora linearitāte ir iepriekš jāpārbauda visā diapazonā, kas līdz divām reizēm pārsniedz testēšanas laikā sagaidāmo maksimālo CO2 koncentrāciju.
j) NO koncentrāciju mēra lejpus gāzes dalītājam, izmantojot CLD analizatoru. Analizatora reakcijai ļauj nostabilizēties. Stabilizācijai nepieciešamajā laikā var ietilpt laiks, kas vajadzīgs, lai iztīrītu pārvades cauruli un ņemtu vērā analizatora reakciju. Analizatoram mērot parauga koncentrāciju, tā rezultātus reģistrē 30 s. Aprēķina šo datu vidējo aritmētisko koncentrāciju, x NOmeas. Reģistrē x NOmeas un to izmanto 8.1.11.2.3. punktā paredzētajos dzēšanas aprēķinos.
k) Faktisko NO koncentrāciju aprēķina pie gāzes dalītāja izvada, x NOact, pamatojoties uz kontroles gāzes koncentrācijām un x CO2act, izmantojot vienādojumu (6-24). Aprēķināto vērtību izmanto dzēšanas pārbaudes aprēķinos, izmantojot vienādojumu (6-23);
l) Vērtības, kas ir reģistrētas saskaņā ar 8.1.11.1.4. un 8.1.11.1.5. punktu, izmanto, lai aprēķinātu dzēšanu, kā aprakstīts 8.1.11.2.3. punktā. 8.1.11.1.5. H2O dzēšanas pārbaudes procedūra
8.1.11.1.5. Lai noteiktu H2O dzēšanu,
var izmantot turpmāk aprakstīto metodi vai instrumenta ražotāja paredzēto metodi, vai arī atšķirīga protokola izstrādei izmanto pamatotu inženiertehnisko atzinumu.
a) Vajadzīgo savienojumu izveidošanai izmanto PTFE vai nerūsējošā tērauda caurules.
b) Ja CLD analizatoram ir darbības režīms, kurā tas nosaka tikai NO, nevis kopējo NOx, CLD analizatoru darbina tikai NO režīmā.
c) Izmanto NO kontroles gāzi, kas atbilst 9.5.1. punktā noteiktajām specifikācijām, un gāzes koncentrāciju, kas ir tuva emisiju testēšanas laikā sagaidāmajai maksimālajai NO koncentrācijai. Saskaņā ar instrumenta ražotāja ieteikumiem un pamatotu inženiertehnisko atzinumu var izmantot augstāku koncentrāciju, lai nodrošinātu precīzu pārbaudi, ja paredzamā NO koncentrācija ir zemāka nekā instrumenta ražotāja norādītais minimālais pārbaudes diapazons.
d) CLD analizatoru iestata uz nulli un normalizē. CLD analizatoru normalizē, izmantojot šā punkta c) apakšpunktā norādīto NO kontroles gāzi, standartgāzes koncentrāciju reģistrē kā x NOdry un to izmanto 8.1.11.2.3. punktā minētajos dzēšanas pārbaudes aprēķinos.
e) NO kontroles gāzi mitrina, barbotējot to caur destilētu ūdeni slēgtā traukā. Ja mitrinātās NO kontroles gāzes paraugs šā pārbaudes testa vajadzībām neizplūst caur parauga žāvētāju, trauka temperatūru kontrolē, lai ģenerētu tādu H2O līmeni, kas ir aptuveni līdzvērtīgs maksimālajai emisiju testēšanas laikā sagaidāmajai H2O molu daļai. Ja mitrinātās NO kontroles gāzes paraugs neizplūst caur parauga žāvētāju, 8.1.11.2.3. punktā minētie pārbaudes aprēķini nodrošina izmērītās H2O dzēšanas atbilstību maksimālajai testēšanas laikā sagaidāmajai H2O molu daļai. Ja mitrinātās NO kontroles gāzes paraugs šā pārbaudes testa vajadzībām izplūst caur paraugu žāvētāju, trauka temperatūru kontrolē, lai ģenerētu tādu H2O līmeni, kas ir vismaz tik augsts, kā noteikts 9.3.2.3.1. punktā. Šajā gadījumā 8.1.11.2.3. punktā minētie dzēšanas pārbaudes aprēķini nemaina izmērīto H2O dzēšanu.
f) Paraugu ņemšanas sistēmā ievada mitrinātu NO testa gāzi. To var ievadīt augšpus vai lejpus paraugu žāvētājam, ko izmanto emisiju testēšanas laikā. Atkarībā no ievadīšanas punkta izvēlas attiecīgo šā punkta e) apakšpunktā paredzēto aprēķina metodi. Jāņem vērā, ka paraugu dzesētājs atbilst 8.1.8.5.8. punktā minētās pārbaudes prasībām.
g) Izmēra H2O molu daļu mitrinātā NO kontroles gāzē. Ja ir izmantots parauga žāvētājs, H2O molu daļu mitrinātā NO kontroles gāzē mēra lejpus paraugu žāvētājam, x H2Omeas. Ieteicams x H2Omeas mērīt pēc iespējas tuvāk CLD analizatora ievadam. x H2Omeas var aprēķināt, izmantojot rasas punkta, T dew, mērījumus un absolūto spiedienu p total.
h) Lai novērstu kondensēšanos pārvades vados, palīgierīcēs vai vārstos posmā no punkta, kurā tiek mērīts x H2Omeas, līdz analizatoram, izmanto pamatotu inženiertehnisko atzinumu. Ieteicams sistēmu izstrādāt tā, lai sienu temperatūras pārvades vados, palīgierīcēs un vārstos no punkta, kurā mēra x H2Omeas, līdz analizatoram ir vismaz 5 K augstākas par vietējo parauga gāzes rasas punktu.
i) Mitrinātas NO kontroles gāzes koncentrāciju mēra ar CLD analizatoru. Analizatora reakcijai ļauj nostabilizēties. Stabilizācijai nepieciešamajā laikā var ietilpt laiks, kas vajadzīgs, lai iztīrītu pārvades cauruli un ņemtu vērā analizatora reakciju. Analizatoram mērot parauga koncentrāciju, tā rezultātus reģistrē 30 s. Izmantojot šos datus, aprēķina vidējo aritmētisko, x NOwet. x NOwet reģistrē un izmanto 8.1.11.2.3. punktā noteiktajos dzēšanas pārbaudes aprēķinos.
8.1.11.2. CLD dzēšanas pārbaudes aprēķini
CLD dzēšanas pārbaudes aprēķinus veic atbilstīgi šajā punktā izklāstītajiem noteikumiem.
8.1.11.2.1. Testēšanas laikā sagaidāmais ūdens daudzums
Aplēš emisiju testēšanas laikā maksimālo sagaidāmo ūdens molu daļu, x H2Oexp. Šo aplēsi veic gadījumos, kad atbilstīgi 8.1.11.1.5. punkta f) apakšpunktam tika ievadīta mitrināta NO kontroles gāze. Aplēšot maksimālo sagaidāmo ūdes molu daļu, ņem vērā maksimālo sagaidāmo ūdens daudzumu sadegšanas gaisā, degvielas sadegšanas produktos un atšķaidīšanas gaisā (attiecīgā gadījumā). Ja pārbaudes testa laikā mitrinātu NO kontroles gāzi paraugu ņemšanas sistēmā ievada augšpus paraugu žāvētājam, maksimālā sagaidāmā ūdens molu daļa nav jānosaka un x H2Oexp pielīdzina x H2Omeas.
8.1.11.2.2. Testēšanas laikā sagaidāmais CO2 daudzums
Aplēš emisiju testēšanas laikā sagaidāmo maksimālo CO2 koncentrāciju, x CO2exp. Šo aplēsi veic tajā paraugu ņemšanas sistēmas vietā, kur atbilstīgi 8.1.11.1.4. punkta j) apakšpunktam tiek ievadītas samaisītās NO un CO2 kontroles gāzes. Aplēšot sagaidāmo maksimālo CO2 koncentrāciju, ņem vērā sagaidāmo maksimālo CO2 daudzumu degvielas sadegšanas produktos un atšķaidīšanas gaisā.
8.1.11.2.3. Kopējās H2O un CO2 dzēšanas aprēķini
Kopējo H2O un CO2 dzēšanu aprēķina, izmantojot vienādojumu (6-23):
|
(6-23) |
kur:
quench |
CLD dzēšanas apjoms; |
x NOdry |
ir izmērītā NO koncentrācija augšpus barbotēšanas vietai atbilstīgi 8.1.11.1.5. punkta d) apakšpunktam; |
x NOwet |
ir izmērītā NO koncentrācija lejpus barbotēšanas vietai atbilstīgi 8.1.11.1.5. punkta i) apakšpunktam; |
x H2Oexp |
ir emisiju testēšanas laikā maksimālā sagaidāmā ūdens molu daļa atbilstīgi 8.1.11.2.1. punktam; |
x H2Omeas |
ir izmērītā ūdens molu daļa dzēšanas pārbaudes laikā atbilstīgi 8.1.11.1.5. punkta g) apakšpunktam; |
x NOmeas |
ir izmērītā NO koncentrācija, NO kontroles gāzi sajaucot ar CO2 kontroles gāzi, atbilstīgi 8.1.11.1.4. punkta j) apakšpunktam; |
x NOact |
ir faktiskā NO koncentrācija, NO kontroles gāzi sajaucot ar CO2 kontroles gāzi atbilstīgi 8.1.11.1.4. punkta k) apakšpunktam, un aprēķina, izmantojot vienādojumu (6-24); |
x CO2exp |
ir emisiju testēšanas laikā maksimālā sagaidāmā CO2 koncentrācija atbilstīgi 8.1.11.2.2. punktam; |
x CO2act |
ir faktiskā CO2 koncentrācija, NO kontroles gāzi samaisot ar CO2 kontroles gāzi, atbilstīgi 8.1.11.1.4. punkta i) apakšpunktam. |
|
(6-24) |
kur:
x NOspan |
ir NO kontroles gāzes koncentrācijas ievade gāzes dalītājā saskaņā ar 8.1.11.1.4. punkta e) apakšpunktu; |
x CO2span |
ir CO2 kontroles gāzes koncentrācijas ievade gāzes dalītājā saskaņā ar 8.1.11.1.4. punkta d) apakšpunktu. |
8.1.11.3. NDUV analizatora HC un H2O traucējumu pārbaude
8.1.11.3.1. Piemērošanas joma un biežums
Ja NOx mēra, izmantojot NDUV analizatoru, H2O un ogļūdeņražu traucējumus pārbauda pēc sākotnējās analizatora uzstādīšanas un pēc plašas tehniskās apkopes.
8.1.11.3.2. Mērīšanas principi
Ogļūdeņraži un H2O var pozitīvi ietekmēt NDUV analizatoru, izraisot NOx līdzīgu reakciju. Ja NDUV analizators izmanto kompensācijas algoritmus, kuros tiek izmantoti citu gāzu mērījumi, lai nodrošinātu atbilstību šo traucējumu pārbaudes prasībām, vienlaikus veic šādus mērījumus, lai pārbaudītu algoritmus analizatora traucējumu pārbaudes laikā.
8.1.11.3.3. Prasības attiecībā uz sistēmu
NOx NDUV analizatoram ir kopēji H2O and HC traucējumi ± 2 % robežās no vidējās NOx koncentrācijas.
8.1.11.3.4. Procedūra
Traucējumu apstiprināšanu veic, kā aprakstīts turpmāk.
a) NOx NDUV analizatoru iedarbina, darbina, iestata uz nulli un normalizē saskaņā ar instrumenta ražotāja instrukcijām;
b) lai veiktu šo pārbaudi, ieteicams ekstrahēt motora izplūdes gāzes; lai noteiktu NOx daudzumu izplūdes gāzēs, izmanto CLD, kas atbilst 9.4. punktā noteiktajām specifikācijām; CLD reakciju izmanto par etalonvērtību. Mēra HC arī daudzumu izplūdes gāzēs, izmantojot FID analizatoru, kas atbilst 9.4. punktā noteiktajām specifikācijām. FID reakciju izmanto par ogļūdeņražu standartvērtību;
c) motora izplūdes gāzes pirms jebkura parauga žāvētāja, ja tāds tiek izmantots testēšanā, ievada NDUV analizatorā;
d) analizatora reakcijai ļauj nostabilizēties; stabilizācijai nepieciešamajā laikā var ietilpt laiks, kas vajadzīgs, lai iztīrītu pārvades cauruli un ņemtu vērā analizatora reakciju;
e) kamēr visi analizatori mēra parauga koncentrāciju, 30 sekundēs savāktos parauga datus reģistrē un visiem trim analizatoriem aprēķina vidējo aritmētisko;
f) CLD vidējo vērtību atņem no NDUV vidējās vērtības;
g) šo starpību reizina ar sagaidāmās HC vidējās koncentrācijas proporcionālo attiecību pret pārbaudes laikā izmērīto HC koncentrāciju. Analizators atbilst šajā punktā paredzētajām traucējumu pārbaudes prasībām, ja šis rezultāts ietilpst ± 2 % robežās no standartapstākļos sagaidāmās NOx koncentrācijas, kā nosaka vienādojums (6-25):
|
(6-25) |
kur:
|
ir ar CLD izmērītā vidējā NOx koncentrācija [μmol/mol] vai [ppm]; |
|
ir ar NDUV izmērītā vidējā NOx koncentrācija [μmol/mol] vai [ppm]; |
|
ir izmērītā vidējā HC koncentrācija [μmol/mol] vai [ppm]; |
|
ir standartapstākļos sagaidāmā vidējā HC koncentrācija [μmol/mol] vai [ppm]; |
|
ir standartapstākļos sagaidāmā vidējā NOx koncentrācija [μmol/mol] vai [ppm]. |
8.1.11.4. NO2 izkļūšana no paraugu žāvētāja
8.1.11.4.1. Piemērošanas joma un biežums
Ja parauga žāvēšanai augšpus NOx mērījumu instrumenta tiek izmantots paraugu žāvētājs, bet augšpus paraugu žāvētāja nav izmantots NO2 pārveidotājs par NO, šo pārbaudi veic attiecībā uz NO2 iespiešanos no paraugu žāvētāja. Šo pārbaudi veic pēc sākotnējās uzstādīšanas un plašas tehniskās apkopes.
8.1.11.4.2. Mērīšanas principi
Paraugu žāvētājs aizvada ūdeni, kas pretējā gadījumā var radīt NOx mērījuma traucējumus. Tomēr ūdens, kas paliek nepareizi konstruētā dzesēšanas vannā, var novadīt no parauga NO2. Ja izmanto paraugu žāvētāju, pirms kura nav uzstādīts NO2 pārveidotājs par NO, tas var izvadīt NO2 no parauga pirms NOx mērīšanas.
8.1.11.4.3. Prasības attiecībā uz sistēmu
Ar paraugu žāvētāju var izmērīt vismaz 95 % NO2 no kopējās NO2 maksimālās paredzamās koncentrācijas.
8.1.11.4.4. Procedūra
Lai pārbaudītu paraugu žāvētāja veiktspēju, izmanto turpmāk aprakstīto procedūru.
a) Instrumenta iestatīšana. Ievēro analizatora un paraugu žāvētāja ražotāja instrukcijas par iedarbināšanu un darbināšanu. Lai optimizētu veiktspēju, analizatoru un paraugu žāvētāju regulē atbilstīgi vajadzībām.
b) Aprīkojuma iestatīšana un datu vākšana.
i) Kopējo(-os) NOx gāzes analizatoru(-us) iestata uz nulli un normalizē tāpat kā pirms emisiju testēšanas.
ii) Izvēlas NO2 kalibrēšanas gāzi (sausa gaisa līdzsvarošanas gāzi), kuras NO2 koncentrācija ir gandrīz tikpat liela kā testēšanas laikā sagaidāmā koncentrācija. Saskaņā ar instrumenta ražotāja ieteikumiem un pamatotu inženiertehnisko atzinumu var izmantot augstāku koncentrāciju, lai nodrošinātu precīzu pārbaudi, ja paredzamā NO2 koncentrācija ir zemāka nekā instrumenta ražotāja norādītais minimālais pārbaudes diapazons.
iii) Šo kalibrēšanas gāzi pārpilda pie gāzes paraugu ņemšanas sistēmas zondes vai pārpildes savienotājelementa. Kopējā NOx reakcijai ļauj nostabilizēties, ņemot vērā tikai transportēšanas kavējumus un instrumenta reakciju.
iv) Aprēķina 30 sekundēs reģistrēto kopējā NOx datu vidējo vērtību un to reģistrē kā x NOxref.
v) NO2 kalibrēšanas gāzes plūsmu aptur.
vi) Pēc tam paraugu ņemšanas sistēmu piesūcina, pārpildot rasas punkta ģeneratora izeju, kas iestatīta uz rasas punktu 323 K (50 °C) temperatūrā, līdz gāzes paraugu ņemšanas sistēmas zondei vai pārpildes savienotājelementam. Izmantojot paraugu ņemšanas sistēmu un paraugu žāvētāju, vismaz 10 minūtes un līdz brīdim, kad paredzams, ka paraugu žāvētājs novadīs pastāvīgu ūdens daudzumu, ņem rasas punkta ģeneratora rezultātu paraugu.
vii) To nekavējoties pārslēdz atpakaļ uz x NOxref noteikšanai izmantotās NO2 kalibrēšanas gāzes pārpildes režīmu. Kopējā NOx reakcijai ļauj nostabilizēties, ņemot vērā tikai transportēšanas kavējumus un instrumenta reakciju. Aprēķina 30 sekundēs reģistrēto kopējā NOx datu vidējo vērtību un to reģistrē kā x NOxmeas.
viii) x NOxmeas koriģē atbilstīgi x NOxdry, pamatojoties uz atlikušajiem ūdens tvaikiem, kas izgāja caur paraugu žāvētāju pie paraugu žāvētāja izplūdes temperatūras un spiediena.
c) Veiktspējas novērtēšana. Ja x NOxdry nesasniedz 95 % no x NOxref, paraugu žāvētāju salabo vai nomaina.
8.1.11.5. NO2 pārveidotāja par NO pārveidošanas pārbaude
8.1.11.5.1. Piemērošanas joma un biežums
Ja NOx noteikšanai izmanto analizatoru, kas mēra tikai NO, augšpus analizatoram izmanto NO2 pārveidotāju par NO. Šo pārbaudi veic pēc pārveidotāja uzstādīšanas, plašas tehniskās apkopes un 35 dienās pirms emisiju testa. Pārbaudi veic norādītajā biežumā, lai pārbaudītu, vai NO2 pārveidotāja par NO katalītiskā darbība nav vājinājusies.
8.1.11.5.2. Mērīšanas principi
NO2 pārveidotājs par NO ļauj analizatoram, kas mēra tikai NO, noteikt kopējo NOx, pārveidojot izplūdes gāzēs esošo NO2 par NO.
8.1.11.5.3. Prasības attiecībā uz sistēmu
Ar NO2 pārveidotāju par NO var izmērīt vismaz 95 % no kopējā NO2 maksimālās paredzamās NO2 koncentrācijas apstākļos.
8.1.11.5.4 Procedūra
Lai pārbaudītu NO2 pārveidotāja par NO veiktspēju, izmanto turpmāk aprakstīto procedūru.
a) Attiecībā uz instrumenta uzstādīšanu seko analizatora un NO2 pārveidotāja par NO ražotāja palaišanas un darbināšanas instrukcijām. Lai optimizētu veiktspēju, analizatoru un pārveidotāju pielāgo atbilstīgi vajadzībām.
b) Ozonatora ievadu savieno ar nulles gaisa vai skābekļa avotu un tā izvadu savieno ar vienu no trejgabala atverēm. NO kontroles gāzi savieno ar otru atveri un NO2 pārveidotāja par NO ievadu savieno ar pēdējo atveri.
c) Veicot šo pārbaudi, īsteno turpmāk norādītos pasākumus.
i) Ozonatora gaisu un ozonatora jaudu izslēdz un NO2 pārveidotāju par NO iestata apvada režīmā (t. i., NO režīmā). Ļauj nostabilizēties, ņemot vērā tikai transportēšanas kavējumus un instrumenta reakcijas.
ii) NO un nulles gāzes plūsmas pielāgo, lai NO koncentrācija analizatorā būtu tuvu testēšanas laikā sagaidāmajai augstākajai NOx koncentrācijai. Gāzu maisījuma NO2 saturs ir mazāks nekā 5 % no NO koncentrācijas. NO koncentrāciju reģistrē, aprēķinot no analizatora 30 sekundēs savākto parauga datu vidējo vērtību, un to reģistrē kā x NOref. Saskaņā ar instrumenta ražotāja ieteikumiem un pamatotu inženiertehnisko atzinumu var izmantot augstāku koncentrāciju, lai nodrošinātu precīzu pārbaudi, ja paredzamā NO koncentrācija ir zemāka nekā instrumenta ražotāja norādītais minimālais pārbaudes diapazons.
iii) Ieslēdz ozonatora O2 piegādi un pielāgo O2 plūsmas ātrumu, lai analizatora noradītais NO ir aptuveni par 10 % mazāks nekā x NOref. NO koncentrāciju reģistrē, aprēķinot no analizatora 30 sekundēs savākto parauga datu vidējo vērtību, un to reģistrē kā x NO+O2mix.
iv) Ozonatoru ieslēdz un pielāgo ozona ģenerēšanas ātrumu, lai analizatora izmērītais NO ir aptuveni 20 % no x NOref, tajā pašā laikā saglabājot vismaz 10 % nereaģējuša NO. NO koncentrāciju reģistrē, aprēķinot no analizatora 30 sekundēs savākto parauga datu vidējo vērtību, un to reģistrē kā x NOmeas.
v) NOx analizatoru pārslēdz uz NOx režīmu un izmēra kopējo NOx. NOx koncentrāciju reģistrē, aprēķinot no analizatora 30 sekundēs savākto parauga datu vidējo vērtību, un to reģistrē kā x NOxmeas.
vi) Ozonatoru izslēdz, bet uztur gāzes plūsmu caur sistēmu. NOx analizators norādīs NOx maisījumā, kuru veido NO + O2. NOx koncentrāciju reģistrē, aprēķinot no analizatora 30 sekundēs savākto parauga datu vidējo vērtību, un to reģistrē kā x NOx+O2mix.
vii) Izslēdz O2 piegādi. NOx analizators norādīs NOx sākotnējā NO pārveides N2 maisījumā. NOx koncentrāciju reģistrē, aprēķinot no analizatora 30 sekundēs savākto parauga datu vidējo vērtību, un to reģistrē kā x NOxref. Šī vērtība nepārsniedz x NOref vērtību vairāk kā par 5 %.
d) Veiktspējas novērtēšana. NOx pārveidotāja lietderību aprēķina, ievietojot iegūtās koncentrācijas vienādojumā (6-26):
|
(6-26) |
e) Ja rezultāts ir mazāks par 95 %, NO2 pārveidotāju par NO salabo vai nomaina.
8.1.12. PM mērījumi
8.1.12.1. PM svaru pārbaudes un svēršanas procesa pārbaude
8.1.12.1.1. Piemērošanas joma un biežums
Šajā iedaļā ir aprakstītas trīs pārbaudes:
a) neatkarīga PM svaru veiktspējas pārbaude 370 dienās pirms jebkura filtra svēršanas;
b) svaru iestatīšana uz nulli un normalizēšana 12 stundas pirms jebkura filtra svēršanas;
c) pārbaude, lai apliecinātu, ka standartfiltru masas noteikšana pirms un pēc filtru svēršanas sesijas ir mazāka par noteikto pielaidi.
8.1.12.1.2. Neatkarīga pārbaude
Svaru ražotājs (vai svaru ražotāja apstiprināts pārstāvis) pārbauda svaru veiktspēju 370 dienās pēc testēšanas atbilstīgi iekšējās revīzijas procedūrām.
8.1.12.1.3. Iestatīšana uz nulli un normalizēšana
Svaru veiktspēju pārbauda, tos iestatot uz nulli un normalizējot ar vismaz vienu kalibrēšanas svaru vienību, un, lai veiktu šo pārbaudi, visām izmantotajām svaru vienībām jāatbilst 9.5.2. punktā noteiktajām specifikācijām. Izmanto manuālu vai automatizētu procedūru:
a) manuālā procedūra paredz svaru izmantošanu, un šīs procedūras ietvaros tos iestata uz nulli un normalizē ar vismaz vienu kalibrēšanas svaru vienību; parasti vidējās vērtības iegūst, atkārtojot svēršanas procesu, lai uzlabotu precizitāti un PM mērījumu pareizību, un šo pašu procesu izmanto svaru veiktspējas pārbaudei;
b) automatizēto procedūru veic ar iekšējās kalibrēšanas svaru vienībām, kuras izmanto automātiski, lai pārbaudītu svaru veiktspēju; lai veiktu šo pārbaudi, šīm iekšējās kalibrēšanas svaru vienībām jāatbilst 9.5.2. punktā noteiktajām specifikācijām.
8.1.12.1.4. Standartparaugu svēršana
Visus masas nolasījumus svēršanas sesijas laikā pārbauda, nosverot PM standartparaugu ņemšanas līdzekli (piem., filtrus) pirms un pēc svēršanas sesijas. Svēršanas sesija var būt tik īsa, cik vajadzīgs, bet tā nedrīkst pārsniegt 80 stundas, un tajā var būt iekļauti gan pirmstesta, gan pēctesta masas nolasījumi. Secīgu katra PM standartparaugu ņemšanas līdzekļa masas noteikšanu rezultātā iegūtā vērtība ir vienāda un ietilpst ± 10 μg vai ± 10 % robežās no kopējās paredzamās PM masas, izvēlas lielāko vērtību. Ja secīgie PM paraugu filtru svēršanas pasākumi neatbilst šim kritērijam, visus atsevišķos testu filtru masas nolasījumus, ko veic starplaikos starp secīgajām standartfiltra masas noteikšanām, uzskata par spēkā neesošiem. Šos filtrus var atkārtoti nosvērt citā svēršanas sesijā. Ja pēctesta filtru uzskata par spēkā neesošu, testa intervāls ir anulēts. Šo pārbaudi veic, kā aprakstīts turpmāk.
a) Vismaz divus neizmantota PM paraugu ņemšanas līdzekļa paraugus uzglabā PM stabilizēšanas vidē. Tos izmanto kā standartus. Atlasa identiska materiāla un izmēra neizmantotus filtrus, lai tos izmantotu kā standartus.
b) Standartus stabilizē PM stabilizēšanas vidē. Uzskata, ka standarti ir stabilizēti, ja tie PM stabilizēšanas vidē ir atradušies vismaz 30 minūtes un PM stabilizēšanas vide vismaz iepriekšējās 60 minūtes ir atbildusi 9.3.4.4. punktā noteiktajām specifikācijām.
c) Svarus izmēģina vairākas reizes, izmantojot standartparaugu un nereģistrējot vērtības.
d) Svarus iestata uz nulli un normalizē. Testa masu novieto uz svariem (piem., kalibrēšanas svaru vienību) un pēc tam noņem, pārliecinoties, ka svari normālajā stabilizācijai nepieciešamajā laikā atgriežas pieņemamajā nulles nolasījumā.
e) Katru standartlīdzekli (piem., filtrus) nosver un reģistrē tā masu. Parasti vidējās vērtības iegūst, atkārtojot svēršanas procesu, lai uzlabotu standartlīdzekļa (piem., filtru) masu precizitāti un pareizību, un šo pašu procesu izmanto, lai izmērītu paraugu ņemšanas līdzekļu (piem., filtru) masu vidējās vērtības.
f) Reģistrē svaru vides rasas punktu, apkārtējās vides temperatūru un atmosfēras spiedienu.
g) Reģistrētos apkārtējās vides apstākļus izmanto, lai koriģētu noturīguma rezultātus, kā aprakstīts 8.1.13.2. punktā. Reģistrē katra standarta masu, kurai piemērota noturīguma korekcija.
h) Katra standartlīdzekļa (piem., filtra) standartmasu, kurai piemērota noturīguma korekcija, atņem no tā iepriekš izmērītās un reģistrētās masas, kurai piemērota noturīguma korekcija.
i) Ja kādas no novērotajām standartfiltru masu izmaiņām ir lielākas, nekā atļauts šajā iedaļā, visas PM masas noteikšanas, kas veiktas kopš pēdējās sekmīgās standartlīdzekļa (piem., filtra) masas pārbaudes, uzskata par spēkā neesošām. PM standartfiltrus var izmest, ja tikai viena filtra masas izmaiņas pārsniedz pieļaujamo līmeni un iespējams noteikt šo filtra masas izmaiņu cēloni, kas nav ietekmējis citus ekspluatācijā esošus filtrus. Tādējādi apstiprināšanu var uzskatīt par sekmīgu. Šajā gadījumā, nosakot atbilstību šā punkta j) apakšpunktam, neiekļauj piesārņoto standartlīdzekli, bet skarto standartfiltru izmet un aizvieto ar citu.
j) Ja kāda no standartmasām mainās vairāk, nekā atļauts 8.1.13.1.4. punktā, visus PM rezultātus, kas tika noteikti starpposmā starp divām standartmasu noteikšanas reizēm, uzskata par spēkā neesošiem. Ja saskaņā ar šā punkta i) apakšpunktu PM standartparaugu ņemšanas līdzekli izmet, ir pieejama vismaz viena standartmasas atšķirība, kas atbilst 8.1.13.1.4. punktā noteiktajiem kritērijiem. Pretējā gadījumā visus PM rezultātus, kas tika noteikti starpposmā starp divām standartlīdzekļu (piem., filtru) masu noteikšanas reizēm, uzskata par spēkā neesošiem.
8.1.12.2. PM paraugu ņemšanas filtra noturīguma korekcija
8.1.12.2.1. Vispārīgi nosacījumi
PM paraugu ņemšanas filtru koriģē, lai ņemtu vērā tā noturīgumu gaisā. Noturīguma korekcija ir atkarīga no paraugu līdzekļa blīvuma, gaisa blīvuma un svaru kalibrēšanā izmantotās kalibrēšanas svaru vienības blīvuma. Noturīguma korekcija nenosaka pašu PM noturību, jo PM masa parasti veido tikai 0,01 līdz 0,10 % no kopējā svara. Korekcija šajā nelielajā masas daļā nebūtu lielāka par 0,010 %. Vērtības, kurām ir piemērota noturīguma korekcija, ir PM paraugu taras masas. Šīs pirmstesta filtra svēršanas vērtības, kurām piemērota noturības korekcija, vēlāk atņem no attiecīgā filtra pēctesta svēršanas vērtībām, kurām piemērota noturības korekcija, lai noteiktu testa laikā emitēto PM masu.
8.1.12.2.2. PM paraugu ņemšanas filtra blīvums
Dažādiem PM paraugu ņemšanas filtriem ir atšķirīgi blīvumi. Izmanto zināmo paraugu ņemšanas līdzekļa blīvumu vai vienu no vairāku kopīgu paraugu ņemšanas līdzekļu blīvumiem, kā norādīts turpmāk:
a) attiecībā uz borsilikāta stiklu, kas pārklāts ar PTFE, izmanto paraugu ņemšanas līdzekļa blīvumu 2 300 kg/m3 apmērā;
b) attiecībā uz PTFE membrānas (filmas) līdzekli ar struktūrā iebūvētu polimetilpentāna balsta gredzenu, kas veido 95 % no līdzekļa masas, izmanto paraugu ņemšanas līdzekļa blīvumu 920 kg/m3 apmērā;
c) attiecībā uz PTFE membrānas (filmas) līdzekli ar struktūrā iebūvētu PTFE balsta gredzenu, izmanto paraugu ņemšanas līdzekļa blīvumu 2 144 kg/m3 apmērā.
8.1.12.2.3. Gaisa blīvums
Tā kā PM svaru vide ir cieši saistīta ar apkārtējo temperatūru 295 ± 1 K (22 ± 1°C) un rasas punktu 282,5 ± 1 K (9,5 ± 1°C), gaisa blīvums ir galvenokārt atmosfēras spiediena funkcija. Tāpēc ir norādīta tāda noturīguma korekcija, kas ir tikai atmosfēras spiediena funkcija.
8.1.12.2.4. Kalibrēšanas svaru vienības blīvums
Izmanto norādīto metāla kalibrēšanas svaru vienības blīvumu.
8.1.12.2.5. Korekcijas aprēķins
PM paraugu ņemšanas filtram veic korekciju attiecībā uz noturību, izmantojot vienādojumu (6-27):
|
(6-27) |
kur:
m cor |
ir PM paraugu ņemšanas filtra masa, kas ir koriģēta attiecībā uz noturību; |
m uncor |
ir PM paraugu ņemšanas filtra masa, kas nav koriģēta attiecībā uz noturību; |
ρ air |
ir gaisa blīvums svēršanas vidē; |
ρ weight |
ir svaru kontrolei izmantotās svara vienības blīvums; |
ρ media |
ir PM paraugu ņemšanas filtra blīvums; |
ar
|
(6-28) |
kur:
p abs |
ir absolūtais spiediens svaru vidē; |
M mix |
ir gaisa molārmasa svaru vidē; |
R |
ir molārā gāzes konstante; |
T amb |
ir svaru vides absolūtā apkārtējā temperatūra. |
8.2. Instrumenta apstiprināšana testa veikšanai
8.2.1. Proporcionālās plūsmas kontroles apstiprināšana paraugu partijas ņemšanai un minimālā atšķaidījuma pakāpe PM paraugu partijas ņemšanai
8.2.1.1. Proporcionalitātes kritēriji attiecībā uz CVS
8.2.1.1.1. Proporcionālās plūsmas
Attiecībā uz jebkuru plūsmas mērītāju pāri izmanto reģistrētos paraugu un kopējās plūsmas ātrumus vai to 1 Hz vidējās vērtības, piemērojot VII pielikuma 3. papildinājumā minētos statistiskos aprēķinus. Nosaka paraugu plūsmas ātruma novērtēšanas standartkļūdu (SEE) attiecībā pret kopējo plūsmas ātrumu. Atttiecībā uz katru testa intervālu uzskatāmi parāda, ka SEE bija mazāka par vai vienāda ar 3,5 % no vidējā paraugu plūsmas ātruma.
8.2.1.1.2. Pastāvīgās plūsmas
Attiecībā uz katru plūsmas mērītāju pāri izmanto reģistrētos paraugu un kopējās plūsmas ātrumus vai to 1 Hz vidējās vērtības, lai uzskatāmi parādītu, ka katrs plūsmas ātrums bija nemainīgs ± 2,5 % robežās no tā attiecīgā vidējā vai mērķa plūsmas ātruma. Tā vietā, lai reģistrētu katra mērītāja tipa attiecīgo plūsmas ātrumu, var izmantot turpmāk aprakstītās iespējas.
a) Kritiskās plūsmas Venturi caurules iespēja. Attiecībā uz kritiskās plūsmas Venturi caurulēm izmanto reģistrētos Venturi caurules ieejas nosacījumus vai to 1 Hz vidējās vērtības. Skaidri parāda, ka plūsmas blīvums pie Venturi caurules ieejas katrā testa intervālā nemainījās vairāk kā par ± 2,5 % no vidējā vai mērķa blīvuma. Attiecībā uz CVS kritiskās plūsmas Venturi cauruli to var skaidri parādīt, apliecinot, ka katrā testa intervālā absolūtā temperatūra pie Venturi caurules nemainījās vairāk kā par ± 4 % no vidējās vai mērķa absolūtās temperatūras.
b) Pozitīva darba tilpuma sūkņa iespēja. Izmanto reģistrētos sūkņa atveres nosacījumus vai to 1 Hz vidējās vērtības. Skaidri parāda, ka plūsmas blīvums pie sūkņa atveres katrā testa intervālā nemainījās vairāk kā par ± 2,5 % no vidējā vai mērķa blīvuma. Attiecībā uz CVS sūkni to var skaidri parādīt, apliecinot, ka katrā testa intervālā absolūtā temperatūra pie sūkņa atveres nemainījās vairāk kā par ± 2 % no vidējās vai mērķa absolūtās temperatūras.
8.2.1.1.3. Proporcionālās paraugu ņemšanas apliecināšana
Attiecībā uz jebkuru proporcionālu partijas paraugu, piemēram, maisā vai PM filtrā savāktu paraugu, apliecina, ka proporcionālā paraugu ņemšana tika nodrošināta, izmantojot vienu no turpmāk norādītajām pieejām, kā arī ņemot vērā, ka līdz 5 % no kopējā datu punktu skaita var izlaist kā netipiskas datu kopas.
Izmantojot pamatotu inženiertehnisko atzinumu, ar tehniskās analīzes palīdzību apliecina, ka proporcionālas plūsmas kontroles sistēma nodrošina proporcionālu paraugu ņemšanu visos testēšanas laikā sagaidāmajos apstākļos. Piemēram, CFV var izmanto gan attiecībā uz paraugu plūsmu, gan kopējo plūsmu, ja ir apliecināts, ka šīm abām plūsmām vienmēr ir nemainīgi ieplūdes spiedieni un temperatūras un ka tās vienmēr darbojas kritiskās plūsmas apstākļos.
Lai noteiktu minimālo atšķaidījuma pakāpi PM paraugu partijas ņemšanai testa intervāla laikā, izmanto izmērītās vai aprēķinātās plūsmas un/vai marķiergāzes koncentrācijas (piem., CO2).
8.2.1.2. Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmas apstiprināšana
Lai kontrolētu daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu nolūkā ekstrahēt proporcionālu neapstrādātu izplūdes gāzu paraugu, nepieciešama ātra sistēmas reakcija. To atspoguļo daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmas ātrums. Transformācijas laiku sistēmai nosaka saskaņā ar 8.1.8.6.3.2 punktā izklāstīto procedūru. Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmas faktiskās kontroles pamatā ir aktuālie izmērītie nosacījumi. Ja izplūdes gāzes plūsmas mērījumu un daļējas plūsmas sistēmas kopējais transformācijas laiks ir < 0,3 s, izmanto tiešsaistes kontroli. Ja transformācijas laiks pārsniedz 0,3 s, izmanto paredzamo kontroli, kuras pamatā ir iepriekš reģistrēts tests. Šādā gadījumā kopējais pieauguma laiks ir ≤ 1 s un kopējais aiztures laiks ir ≤ 10 s. Kopējo sistēmas reakciju izstrādā tā, lai nodrošinātu cietdaļiņas pārstāvošu paraugu, qm p,i (izplūdes gāzu parauga plūsmas ieplūde daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmā), proporcionāli izplūdes gāzu masas plūsmai. Lai noteiktu proporcionalitāti, veic regresijas analīzi par qm p,i pret qm ew,i (izplūdes gāzu masas plūsma uz mitra pamata) ar vismaz 5 Hz datu iegūšanas ātrumu, izpildot šādu kritērijus:
a) lineārās regresijas korelācijas koeficients r 2 starp qm p,i un qm ew,i ir vismaz 0,95;
b) qm p,i pret qm ew,i aplēses standartkļūda nepārsniedz 5 % no qm p maksimālās vērtības;
c) qm p krustošanās ar regresijas taisni nepārsniedz ± 2 % no qm p maksimālās vērtības.
Paredzamā kontrole ir nepieciešama, ja daļiņu sistēmas, t 50,P, un izplūdes gāzu masas plūsmas signāla, t 50,F, kopējais transformācijas laiks ir > 0,3 s. Šādā gadījumā veic pirmstestu un izmanto pirmstesta izplūdes gāzu masas plūsmas signālu, lai kontrolētu parauga plūsmu cietdaļiņu sistēmā. Daļiņu atšķaidīšanas sistēmas pareizu regulējumu iegūst, ja pirmstesta laika marķieri qm ew,pre, kurš regulē qm p, nobīda par “paredzamu” laiku, kas ir t 50,P + t 50,F.
Lai noteiktu korelāciju starp qm p,i un qm ew,i, izmanto faktiskā testa laikā iegūtos datus, qm ew,i laiku regulējot ar t 50,F attiecībā pret qm p,i (t 50,P nekādi neiespaido laika korekciju). Laika nobīde starp qm ew un qm p ir starpība starp to 8.1.8.6.3.2. punktā noteiktajiem transformācijas laikiem.
8.2.2. Gāzes analizatora diapazona apstiprināšana, svārstību apstiprināšana un svārstību korekcija
8.2.2.1. Diapazona apstiprināšana
Ja testa laikā, darbinot analizatoru, kādā brīdī tiek pārsniegti 100 % no tā diapazona, veic turpmāk norādītos pasākums.
8.2.2.1.1. Paraugu ņemšana pa partijām
Attiecībā uz paraugu ņemšanu pa partijām paraugu analizē atkārtoti, izmantojot zemāko analizatora diapazonu, kas nodrošina maksimālo instrumenta reakciju, kura nesasniedz 100 %. Rezultātus ziņo no mazākā diapazona, no kura analizators darbojas, nesasniedzot 100 % no tā diapazona attiecībā uz visu testu.
8.2.2.1.2. Nepārtraukta paraugu ņemšana
Attiecībā uz nepārtrauktu paraugu ņemšanu atkārto visu testu, izmantojot nākamo augstāko analizatora diapazonu. Ja analizators atkal darbojas, pārsniedzot 100 % no tā diapazona, testu atkārto, izmantojot nākamo augstāko diapazonu. Testu turpina, to atkārtojot līdz brīdim, kad analizators pastāvīgi darbojas, nepārsniedzot 100 % no tā diapazona attiecībā uz visu testu.
8.2.2.2. Svārstību apstiprināšana un svārstību korekcija
Ja svārstības ietilpst ± 1 % robežās, datus var pieņemt bez korekciju piemērošanas vai pieņemt pēc korekciju veikšanas. Ja svārstības pārsniedz ± 1 %, attiecībā uz katru piesārņotāju ar īpatnējo emisiju robežvērtību un CO2 aprēķina divas īpatnējo emisiju kopas vai testu anulē. Vienu kopu aprēķina, izmantojot datus pirms svārstību korekcijas, bet otru datu kopu aprēķina pēc visu datu korekcijas attiecībā uz svārstībām saskaņā ar VII pielikuma 2.6. punktu un VII pielikuma 1. papildinājumu. Salīdzinājumu izsaka procentos no nekoriģētajiem rezultātiem. Nekoriģēto un koriģēto īpatnējo emisiju vērtību starpībai jābūt ± 4 % robežās no vai nu nekoriģētajām īpatnējo emisiju vērtībām, vai emisiju robežvērtības, izvēloties lielāko vērtību. Pretējā gadījumā visu testu anulē.
8.2.3. PM paraugu ņemšanas līdzekļu (piem., filtru) iepriekšēja sagatavošana un taras svēršana
Lai sagatavotu PM paraugu ņemšanas filtra līdzekļus un aprīkojumu PM mērījumiem, pirms emisiju testa veic turpmāk aprakstītos pasākumus.
8.2.3.1. Periodiskas pārbaudes
Nodrošina, lai svaru un PM stabilizēšanas vides atbilstu 8.1.12. punktā noteiktajām periodisko pārbaužu prasībām. Standartfiltru nosver īsi pirms testa filtru svēršanas, lai noteiktu pienācīgu atskaites punktu (sīkāku informāciju par procedūru skatīt 8.1.12.1. punktā). Standartfiltru stabilitātes pārbaude notiek pēc pēctesta stabilizēšanas perioda, tieši pirms pēctesta svēršanas.
8.2.3.2. Vizuāla pārbaude
Neizmantotus paraugu ņemšanas filtru līdzekļus vizuāli pārbauda, lai noteiktu bojājumus. Bojātos filtrus izmet.
8.2.3.3. Zemēšana
Lai PM filtrus apstrādātu, kā aprakstīts 9.3.4. punktā, izmanto elektriski iezemētas pincetes vai zemēšanas siksnu.
8.2.3.4. Neizmantoti paraugu ņemšanas līdzekļi
Neizmantotus paraugu ņemšanas līdzekļus ievieto vienā vai vairākās tvertnēs, kas ir atvērtas PM stabilizācijas videi. Ja filtri ir izmantoti, tos var novietot filtra kasetes apakšā.
8.2.3.5. Stabilizēšana
Paraugu ņemšanas līdzekļus stabilizē PM stabilizēšanas vidē. Neizmantotu paraugu ņemšanas līdzekli var uzskatīt par stabilizētu, ja tas ir atradies PM stabilizēšanas vidē vismaz 30 minūtes, kuru laikā PM stabilizēšanas vide ir atbildusi 9.3.4. punktā noteiktajām specifikācijām. Tomēr, ja ir sagaidāma 400 μg vai lielāka masa, paraugu ņemšanas līdzekļus stabilizē vismaz 60 minūtes.
8.2.3.6. Svēršana
Paraugu ņemšanas līdzekļus sver automātiski vai manuāli, kā izklāstīts turpmāk:
a) attiecībā uz automātisko svēršanu ievēro automatizācijas sistēmas ražotāja instrukcijas, lai sagatavotu paraugus svēršanai; tas var ietver paraugu ievietošanu īpašā tvertnē;
b) attiecībā uz manuālu svēršanu izmanto pamatotu inženiertehnisko atzinumu;
c) pēc izvēles ir atļauta aizstāšanas svēršana (sk. 8.2.3.10. punktu);
d) pēc filtra nosvēršanas to atliek atpakaļ Petri traukā un nosedz.
8.2.3.7. Noturīguma korekcija
Izmērītajam svaram piemēro noturības korekcijas, kā aprakstīts 8.1.13.2. punktā.
8.2.3.8. Atkārtošana
Filtra masas mērījumus var atkārtot, lai noteiktu filtra vidējo masu, izmantojot pamatotu inženiertehnisko atzinumu, un no vidējās vērtības aprēķina izslēgtu netipiskas datu kopas.
8.2.3.9. Taras svēršana
Neizmantotos filtrus, kuriem ir veikta taras svēršana, ievieto tīrās filtru kasetēs un šīs pilnās kasetes pirms nogādāšanas testēšanas telpā paraugu ņemšanai ievieto aizvērtā un hermētiski noslēgtā tvertnē.
8.2.3.10. Aizstāšanas svēršana
Aizstāšanas svēršanu var veikt pēc izvēles, un, ja to izmanto, tā ietver standartsvaru vienības mērījumu pirms un pēc katras PM paraugu ņemšanas līdzekļa (piem., filtra) svēršanas. Lai gan aizstāšanas svēršanas vajadzībām ir jāveic lielāks mērījumu skaits, tā koriģē svaru nulles svārstības un pamatojas uz svaru linearitāti tikai neliela diapazona ietvaros. Tas ir ļoti piemēroti, nosakot tādu kopējo PM masu apjomu, kuras ir mazākas par 0,1 % no paraugu ņemšanas līdzekļa masas. Tomēr tas var būt nepiemēroti, ja kopējās PM masas pārsniedz 1 % no paraugu ņemšanas līdzekļa masas. Ja izmanto aizstāšanas svēršanu, to izmanto attiecībā uz pirmstesta un pēctesta svēršanu. Gan pirmstesta, gan pēctesta svēršanai izmanto to pašu aizstāšanas svaru vienību. Ja aizstāšanas svaru vienības blīvums ir mazāks nekā 2,0 g/cm3, aizstāšanas svaru vienības masu koriģē attiecībā uz noturību. Turpmāk aprakstītie pasākumi ir aizstāšanas svēršanas piemērs:
a) izmanto elektriski iezemētas pincetes vai zemēšanas siksnu, kā aprakstīts 9.3.4.6. punktā;
b) lai mazinātu statiskās elektrības lādiņu attiecībā uz jebkuru objektu pirms tā ievietošanas svaru kausā, izmanto statiskās elektrības neitralizētāju, kā aprakstīts 9.3.4.6. punktā;
c) izvēlas tādu aizstāšanas svaru vienību, kas atbilst 9.5.2. punktā noteiktajām kalibrēšanas svaru vienības specifikācijām; aizstāšanas svaru vienības blīvums ir tāds pats kā mikrosvaru normalizēšanai izmantotās svaru vienības blīvums un ir līdzīgs neizmantotā paraugu ņemšanas līdzekļa (piem., filtra) masai. Ja izmanto filtrus, svaru vienības masai attiecībā uz tipiskiem 47 mm diametra filtriem ir jābūt aptuveni 80 līdz 100 mg;
d) reģistrē stabilu svaru nolasījumu un tad noņem kalibrēšanas svaru vienību;
e) nosver neizmantotu paraugu ņemšanas līdzekli (piem., jaunu filtru), reģistrē stabilu svaru nolasījumu un svaru vides rasas punktu, apkārtējo temperatūru un atmosfēras spiedienu;
f) kalibrēšanas svaru vienību nosver atkārtoti un reģistrē stabilu svaru nolasījumu;
g) aprēķina tieši pirms un pēc neizmantotā parauga svēršanas divu reģistrēto kalibrēšanas svaru vienību nolasījumu vidējo aritmētisko. Vidējo vērtību atņem no neizmantotā parauga nolasījuma un tad pieskaita kalibrēšanas svaru vienības faktisko masu, kā norādīts kalibrēšanas svaru vienības sertifikātā; reģistrē šo rezultātu; tas ir neizmantotā parauga taras svars, kam nav piemērota noturības korekcija;
h) šos aizstāšanas svēršanas pasākumus atkārto attiecībā uz pārējiem neizmantotajiem paraugu ņemšanas līdzekļiem;
i) pēc svēršanas pabeigšanas ievēro instrukcijas, kas izklāstītas 8.2.3.7.–8.2.3.9. punktā.
8.2.4. PM paraugu pēctesta apstrāde un svēršana
Izmantotos PM paraugu filtrus ievieto tvertnē ar vāku vai hermētisku aizdari vai aizver filtra turētājus, lai pasargātu paraugu filtrus no piesārņojuma ar apkārtējā vidē esošajām vielām. Šādi aizsargāti izmantotie filtri ir jānogādā atpakaļ PM filtru apstrādes kamerā vai telpā. Tad PM paraugu filtrus apstrādā un attiecīgi nosver.
8.2.4.1. Periodiskas pārbaude
Nodrošina, ka svēršanas un PM stabilizēšanas vides atbilst 8.1.13.1. punktā izklāstītajām periodisko novērtēšanu prasībām. Pēc testēšanas beigām filtrus atliek atpakaļ svēršanas un PM stabilizēšanas vidē. Svēršanas un PM stabilizēšanas vide atbilst 9.3.4.4. punktā paredzētajām prasībām attiecībā uz apkārtējās vides apstākļiem, pretējā gadījumā testa filtrus neatsedz līdz attiecīgo nosacījumu izpildei.
8.2.4.2. Izņemšana no hermētiski noslēgtām tvertnēm
PM stabilizēšanas vidē PM paraugus izņem no hermētiski noslēgtajām tvertnēm. Pirms vai pēc stabilizēšanas filtrus var izņemt no to kasetēm. Kad filtrs ir izņemts no kasetes, tās augšējo daļu atdala no apakšas, izmantojot šim nolūkam izgatavotu kasetes dalītāju.
8.2.4.3. Elektriskā zemēšana
Lai apstrādātu PM paraugus, izmanto elektriski iezemētas pincetes vai zemēšanas siksnu, kā aprakstīts 9.3.4.5. punktā.
8.2.4.4. Vizuāla pārbaude
Veic savākto PM paraugu un ar tiem saistīto filtru līdzekļu vizuālu pārbaudi. Ja ar filtru vai savākto PM paraugu saistītie nosacījumi šķiet pārkāpti vai ja cietdaļiņas saskaras ar kādu citu virsmu, kas nav filtra virsma, paraugu nedrīkst izmantot cietdaļiņu emisijas noteikšanai. Ja ir notikusi saskaršanās ar citu virsmu, pirms procedūras turpināšanas skarto virsmu notīra.
8.2.4.5. PM paraugu stabilizēšana
Lai stabilizētu PM paraugus, tos ievieto vienā vai vairākās tvertnēs, kas ir atvērtas PM stabilizēšanas videi, kura ir aprakstīta 9.3.4.3. punktā. PM paraugu uzskata par stabilizētu, ja tā atrašanās stabilizēšanas vidē atbilst vienam no turpmāk minētajiem ilgumiem, kura laikā stabilizēšanas vide ir atbildusi 9.3.4.3. punktā izklāstītajām specifikācijām:
a) ja sagaidāms, ka filtra kopējā PM virspusējā koncentrācija pārsniegs 0,353 μg/mm2, pieņemot 400 μg slodzi filtra plankuma laukumā ar 38 mm diametru, filtru pirms svēršanas vismaz 60 minūtes tur stabilizēšanas vidē;
b) ja sagaidāms, ka filtra kopējā PM virspusējā koncentrācija nesasniegs 0,353 μg/mm2, filtru pirms svēršanas vismaz 30 minūtes tur stabilizēšanas vidē;
c) ja testā sagaidāmā filtra kopējā PM virspusējā koncentrācija nav zināma, filtru pirms svēršanas vismaz 60 minūtes tur stabilizēšanas vidē.
8.2.4.6. Pēctesta filtra masas noteikšana
Lai noteiktu pēctesta filtra masu, atkārto 8.2.3. punktā (8.2.3.6. līdz 8.2.3.9. punkts) izklāstītās procedūras.
8.2.4.7. Kopējā masa
Katru filtra taras masu, kurai piemērota noturības korekcija, atņem no attiecīgās pēctesta filtra masas, kurai piemērota noturības korekcija. Rezultāts ir kopējā masa, m total, kuru izmanto VII pielikumā minētajos emisiju aprēķinos.
9. Mērierīces
9.1. Motora dinamometra specifikācija
9.1.1. Vārpstas darbs
Izmanto tādu motora dinamometru, kuram ir atbilstīgas īpašības, lai veiktu piemērojamo darbības ciklu, tostarp spēja nodrošināt atbilstību attiecīgajiem cikla apstiprināšanas kritērijiem. Var izmantot šādus dinamometrus:
a) virpuļstrāvas vai hidraulisko bremžu dinamometrus;
b) maiņstrāvas vai līdzstrāvas kustības dinamometrus;
c) vienu vai vairākus dinamometrus.
9.1.2. Pērejas (NRTC un LSI-NRTC) testa cikli
Griezes momenta mērījumiem var izmantot slodzes devēju vai iekšvada griezes momenta mērītāju.
Izmantojot spēka sensoru, griezes momenta signālu pārvada uz motora asi un ņem vērā dinamometra inerci. Faktiskais motora griezes moments ir spēka sensorā nolasītais griezes moments, pieskaitot bremžu inerces momentu un reizinot ar leņķisko paātrinājumu. Kontroles sistēmai šis aprēķins ir jāveic reālajā laikā.
9.1.3. Motora palīgdetaļas
Ņem vērā motora palīgagregātu darbu, kāds ir nepieciešams, lai apgādātu ar motoru ar degvielu, nodrošinātu eļļošanu vai apsildi, nodrošinātu dzesēšanas šķidruma cirkulāciju vai darbinātu izplūdes pēcapstrādes ierīces, un tos uzstāda saskaņā ar 6.3. punktu.
9.1.4. Motora armatūra un jaudas pārvades asu sistēma (NRSh kategorija)
Ja tas vajadzīgs NRSh kategorijas motora pienācīgai testēšanai, izmanto ražotāja noteikto izmēģinājumu stenda motora armatūru un jaudas pārvades vārpstu sistēmu savienojumam ar dinamometra rotējošo sistēmu.
9.2. Atšķaidīšanas procedūra (vajadzības gadījumā)
9.2.1. Ar atšķaidītāju saistītie nosacījumi un fona koncentrācijas
Gāzveida sastāvdaļas var mērīt neapstrādātā vai atšķaidītā veidā, savukārt PM mērījuma veikšanai parasti ir jāveic atšķaidīšana. Atšķaidīšanu var veikt, izmantojot pilnas plūsmas vai daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu. Ja piemēro atšķaidīšanu, izplūdes gāzes var atšķaidīt ar apkārtējo gaisu, sintētisko gaisu vai slāpekli. Attiecībā uz gāzveida emisiju mērījumu atšķaidītāja temperatūra ir vismaz 288 K (15 °C). Attiecībā uz PM paraugu ņemšanu atšķaidītāja temperatūra ir norādīta 9.2.2. punktā saistībā ar CVS un 9.2.3. punktā saistībā ar PFD, paredzot dažādas atšķaidījuma pakāpes. Atšķaidīšanas sistēmas plūsmas caurlaidībai jābūt pietiekami lielai, lai pilnīgi novērstu ūdens kondensāciju atšķaidīšanas un paraugu ņemšanas sistēmās. Mitruma aizvadīšana no atšķaidīšanas gaisa pirms ieplūdes atšķaidīšanas sistēmā ir atļauta, ja atšķaidīšanas gaiss ir ļoti mitrs. Atšķaidīšanas tuneļa sienas, kā arī pamatplūsmas caurules lejpus tunelim var uzkarsēt vai izolēt, lai novērstu ūdeni saturošu sastāvdaļu nogulsnēšanos no gāzveida fāzes šķidrajā fāzē (“ūdens kondensācija”).
Pirms atšķaidītāja samaisīšanas ar izplūdes gāzēm to var sagatavot, palielinot vai samazinot tā temperatūru vai mitrumu. No atšķaidītāja var novadīt sastāvdaļas, lai samazinātu to fona koncentrāciju. Turpmāk izklāstītie noteikumi attiecas uz sastāvdaļu novadīšanu vai fona koncentrāciju ņemšanu vērā:
a) var izmērīt sastāvdaļu koncentrācijas atšķaidītājā un tās kompensēt attiecībā uz fona ietekmi uz testa rezultātiem; aprēķinus, kas kompensē fona koncentrācijas, skatīt VII pielikumā;
b) Fona gāzveida vai cietdaļiņu piesārņotāju mērīšanai attiecībā uz 7.2., 9.3. un 9.4. iedaļas prasībām pieļaujamas šādas izmaiņas:
i) nav nepieciešams izmantot proporcionālu paraugu ņemšanu;
ii) var izmantot neapsildāmas paraugu ņemšanas sistēmas;
iii) var izmantot nepārtrauktu paraugu ņemšanu neatkarīgi no paraugu partijas ņemšanas izmantošanas atšķaidītajām emisijām;
iv) var izmantot paraugu partijase ņemšanu neatkarīgi no nepārtrauktas paraugu ņemšanas izmantošanas atšķaidītajām emisijām;
c) lai ņemtu vērā fona PM, ir pieejamas šādas iespējas:
i) lai novadītu fona PM, atšķaidītāju filtrē, izmantojot augstas efektivitātes cietdaļiņu gaisa (HEPA) filtrus, kuru sākotnējā minimālā savākšanas efektivitātes specifikācija ir 99,97 % (informāciju par procedūrām saistībā ar HEPA filtrēšanas efektivitātēm skatīt 2. panta 19. punktā);
ii) lai koriģētu fona PM, neveicot HEPA filtrēšanu, fona PM nedrīkst veidot vairāk kā 50 % no paraugu filtrā savākto neto PM apjoma;
iii) PM fona koriģēšana, izmantojot HEPA filtrēšanu, ir atļauta, neparedzot nekādus spiediena ierobežojumus.
9.2.2. Pilnas plūsmas sistēma
Pilnas plūsmas atšķaidīšana; pastāvīgā tilpuma parauga ņemšana (CVS). Neapstrādātu izplūdes gāzu pilnu plūsmu atšķaida atšķaidīšanas tunelī. Nemainīgu plūsmu var uzturēt, nodrošinot, ka temperatūra un spiediens pie plūsmas mērītāja nepārsniedz ierobežojumus. Attiecībā uz plūsmu, kas nav pastāvīga, plūsmu mēra tiešā veidā, lai nodrošinātu proporcionālu paraugu ņemšanu. Sistēmu izveido turpmāk aprakstītajā veidā (sk. 6.6. attēlu).
a) Izmanto tuneli, kura iekšējās virsmas ir izgatavotas no nerūsējošā tērauda. Viss atšķaidīšanas tunelis ir elektriski iezemēts. Alternatīvi motoru kategorijām, uz ko neattiecas ne PM, ne PN robežvērtības, var izmantot elektrību nevadošus materiālus.
b) Izplūdes gāzu pretspiedienu nedrīkst mākslīgi pazemināt ar atšķaidīšanas gaisa ieplūdes sistēmu. Nodrošina, ka statiskais spiediens vietā, kurā neapstrādātas izplūdes gāzes ievada tunelī, nepārsniedz ± 1,2 kPa no atmosfēras spiediena.
c) Lai atvieglotu samaisīšanu, tunelī ievada neapstrādātas izplūdes gāzes, novirzot tās lejup pa tuneļa centra līniju. Atšķaidīšanas gaisa daļu var ievadīt radiāli no tuneļa iekšējās virsmas, lai mazinātu izplūdes gāzu mijiedarbību ar tuneļa sienām.
d) Atšķaidītājs. Attiecībā uz PM paraugu ņemšanu atšķaidītāju (apkārtējā gaisa, sintētiskā gaisa vai slāpekļa, kā minēts 9.2.1. punktā) temperatūra atšķaidīšanas tuneļa ieejas tuvumā ir no 293 K līdz 325 K (20 °C–52 °C).
e) Reinoldsa skaitlis Re, attiecībā uz atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmu ir vismaz 4 000 , un Re pamatā ir atšķaidīšanas tuneļa iekšējais diametrs. Re ir definēts IV pielikumā. Veic pareizas sajaukšanas apstiprināšanu, novietojot paraugu ņemšanas zondi šķērsām pār tuneļa diametru vertikāli un horizontāli. Ja analizatora reakcija liecina par novirzi, kas pārsniedz ± 2 % no vidējās izmērītās koncentrācijas, CVS darbina pie lielāka plūsmas ātruma vai sajaukšanas uzlabošanai uzstāda sajaukšanas plāksni vai sprauslu.
f) Plūsmas mērīšanas sagatavošana. Pirms atšķaidītu izplūdes gāzu plūsmas ātruma mērīšanas šīs izplūdes gāzes var sagatavot turpmāk aprakstītajā veidā, ja vien sagatavošana notiek lejup uzkarsētām HC vai PM paraugu ņemšanas zondēm:
i) var izmantot plūsmas taisnotājus, pulsācijas slāpētājus vai abus šos instrumentus;
ii) var izmantot filtru;
iii) lai regulētu temperatūru augšpus jebkuram plūsmas mērītājam, var izmantot siltummaini, bet veic pasākumus, lai novērstu ūdens kondensēšanos.
g) Ūdens kondensēšanās. Ūdens kondensēšanās ir citu sastāvdaļu, piemēram, sērskābes, mitruma, spiediena, temperatūras un koncentrācijas funkcija. Šie parametri atšķiras kā motora ieplūdes gaisa mitruma, atšķaidīšanas gaisa mitruma, motora gaisa/degvielas attiecības, kā arī degvielas sastāva funkcija, tostarp ūdeņraža un sēra daudzums degvielā.
Lai nodrošinātu tādas plūsmas mērījumus, kas atbilst izmērītajai koncentrācijai, novērš ūdens kondensēšanos posmā starp paraugu ņemšanas zondes atrašanās vietu un plūsmas mērītāja atveri atšķaidīšanās tunelī vai ļauj rasties ūdens kondensācijai un izmēra mitrumu pie plūsmas mērītāja atveres. Lai novērstu ūdens kondensēšanos, atšķaidīšanas tuneļa sienas vai pamatplūsmas caurules lejpus tunelim var uzkarsēt vai izolēt. Ūdens kondensēšanos novērš visā atšķaidīšanas tunelī. Mitruma klātbūtne var atšķaidīt vai likvidēt atsevišķus izplūdes gāzu komponentus.
Attiecībā uz PM paraugu ņemšanu jau proporcionālajai plūsmai, kas nāk no CVS, tiek piemērota sekundārā atšķaidīšana (viena vai vairākas), lai nodrošinātu vajadzīgo vispārējo atšķaidījuma pakāpi, kā norādīts 9.2. attēlā un minēts 9.2.3.2. punktā.
h) Minimālā vispārējā atšķaidījuma pakāpe ir no 5:1 līdz 7:1, un pirmajā atšķaidīšanas posmā, pamatojoties uz motora izplūdes gāzu maksimālo plūsmas ātrumu testa cikla vai testa intervāla laikā, tā ir vismaz 2:1.
i) Kopējais laiks, ko atšķaidītājs pavada sistēmā no atšķaidītāja ievadīšanas brīža filtra turētājā(-os), ir no 0,5 līdz 5 sekundēm.
j) Laiks, ko atšķaidītājs pavada sekundārās atšķaidīšanas sistēmā, ja to piemēro, no sekundārā atšķaidītāja ievadīšanas brīža filtra turētājā(-os), ir vismaz 0,5 sekundes.
Lai noteiktu cietdaļiņu masu, nepieciešama cietdaļiņu paraugu ņemšanas sistēma, cietdaļiņu paraugu ņemšanas filtrs, gravimetriskie svari un svēršanas kamera, kurā kontrolē temperatūru un mitrumu.
6.6. attēls
Pilnas plūsmas atšķaidīšanas paraugu ņemšanas konfigurāciju piemēri
9.2.3. Daļējas plūsmas atšķaidīšanas (PFD) sistēma
9.2.3.1. Daļējas plūsmas sistēmas apraksts
PFD sistēmas shēma ir attēlota 6.7. attēlā. Tā ir vispārēja shēma, kas atspoguļo paraugu ņemšanu, atšķaidīšanu un PM paraugu ņemšanu. Shēmas mērķis nav norādīt, ka visi attēlā redzamie komponenti ir vajadzīgi citām iespējamajām paraugu ņemšanas sistēmām, kas izpilda paraugu ņemšanas uzdevumu. Ir atļautas citas konfigurācijas, kas neatbilst šīm shēmām, ar nosacījumu, ka tām ir noteikts tāds pats paraugu vākšanas, atšķaidīšanas un PM paraugu ņemšanas uzdevums. Tām ir jāatbilst citiem kritērijiem, kas ir noteikti, piemēram, 8.1.8.6. punktā (periodiskā kalibrēšana) un 8.2.1.2. punktā (apstiprināšana) attiecībā uz dažāda atšķaidījuma PFD un 8.1.4.5. punktā, kā arī 8.2. attēlā (linearitātes pārbaude) un 8.1.8.5.7. punktā (pārbaude) attiecībā uz nemainīgas atšķaidīšanas PFD.
Kā redzams 6.7. attēlā, neapstrādātas izplūdes gāzes vai galvenā atšķaidītā plūsma tiek novadīta attiecīgi no izplūdes caurules EP vai CVS uz atšķaidīšanas tuneli DT caur paraugu ņemšanas zondi SP un pārvades cauruli TL. Kopējo plūsmu tunelī regulē ar plūsmas regulatoru un cietdaļiņu paraugu ņemšanas sistēmas (PSS) paraugu ņemšanas sūkni P. Attiecībā uz proporcionālu neapstrādātu izplūdes gāzu paraugu ņemšanu atšķaidīšanas gaisa plūsmu regulē plūsmas regulators FC1, kas var izmantot qm ew (izplūdes gāzu masas plūsmas ātrumu uz mitra pamata) vai qm aw (ieplūdes gaisa masas plūsmas ātrumu uz mitra pamata) un qm f (degvielas masas plūsmas ātrumu) kā komandsignālus attiecībā uz vēlamo izplūdes sadalījumu. Parauga plūsma atšķaidīšanas tunelī DT ir starpība starp kopējo plūsmu un atšķaidīšanas gaisa plūsmu. Atšķaidīšanas gaisa plūsmas ātrumu mēra ar plūsmas mērīšanas ierīci FM1, kopējo plūsmas ātrumu – ar cietdaļiņu paraugu ņemšanas sistēmas plūsmas mērīšanas ierīci. Atšķaidījuma pakāpi aprēķina, izmantojot šos divus plūsmas ātrumus. Paraugu ņemšanai ar neapstrādātu vai atšķaidītu izplūdes gāzu nemainīgu atšķaidījuma pakāpi attiecībā pret izplūdes gāzu plūsmu (piem., sekundārā atšķaidīšana attiecībā uz PM paraugu ņemšanu) atšķaidīšanas gaisa plūsmas ātrums parasti ir nemainīgs, un to regulē plūsmas regulators FC1 vai atšķaidīšanas gaisa sūknis.
atšķaidīšanas gaisu (apkārtējo gaisu, sintētisko gaisu vai slāpekli) filtrē, izmantojot augstas efektivitātes PM gaisa (HEPA) filtru;
a |
= |
motora izplūdes gāzu vai primārā atšķaidītā plūsma |
b |
= |
pēc izvēles |
c |
= |
PM paraugu ņemšana |
6.7. attēla komponenti
DAF |
: |
atšķaidīšanas gaisa filtrs |
DT |
: |
atšķaidīšanas tunelis vai sekundārā atšķaidīšanas sistēma; |
EP |
: |
izplūdes caurule vai galvenā atšķaidīšanas sistēma; |
FC1 |
: |
plūsmas regulators; |
FH |
: |
filtra turētājs |
FM1 |
: |
plūsmas mērīšanas ierīce, ar kuru mēra atšķaidīšanas gaisa plūsmas ātrumu; |
P |
: |
paraugu ņemšanas sūknis; |
PSS |
: |
PM paraugu ņemšanas sistēma; |
PTL |
: |
PM pārvades caurule; |
SP |
: |
neapstrādātu vai atšķaidītu izplūdes gāzu paraugu ņemšanas zonde; |
TL |
: |
pārvades caurule. |
Masas plūsmas ātrumi, kas piemērojami tikai proporcionālu neapstrādātu izplūdes gāzu paraugu ņemšanas PFD:
qm ew |
ir izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata; |
qm aw |
ir ieplūdes gaisa masas plūsmas ātrums uz mitra pamata; |
qm f |
ir degvielas masas plūsmas ātrums. |
9.2.3.2. Atšķaidīšana
Atšķaidītāju (apkārtējā gaisa, sintētiskā gaisa vai slāpekļa, kā minēts 9.2.1. punktā) temperatūra atšķaidīšanas tuneļa ieejas tuvumā ir no 293 K līdz 325 K (20 °C–52 °C).
Drīkst aizvadīt mitrumu no atšķaidīšanas gaisa, pirms tas nonāk atšķaidīšanas sistēmā. Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu konstruē tā, lai ekstrahētu proporcionālu neapstrādātas izplūdes gāzu paraugu no motora izplūdes gāzu plūsmas, tādējādi reaģējot uz novirzēm izplūdes gāzu plūsmas ātrumā, kā arī ievadītu atšķaidīšanas gaisu šajā paraugā, lai pie testa filtra nodrošinātu 9.3.3.4.3. punktā noteikto temperatūru. Tāpēc ir svarīgi noteikt tādu atšķaidījuma pakāpi, kas nodrošinātu atbilstību 8.1.8.6.1. punktā paredzētajām precizitātes prasībām.
Lai nodrošinātu tādas plūsmas mērījumus, kas atbilst izmērītajai koncentrācijai, novērš ūdens kondensēšanos posmā starp paraugu ņemšanas zondes atrašanās vietu un plūsmas mērītāja atveri atšķaidīšanās tunelī vai ļauj rasties ūdens kondensācijai un izmēra mitrumu pie plūsmas mērītāja atveres. Lai novērstu ūdens kondensēšanos, PFD sistēmu var uzkarsēt vai izolēt. Ūdens kondensēšanos novērš visā atšķaidīšanas tunelī.
Minimālā atšķaidījuma pakāpe, pamatojoties uz motora izplūdes gāzu maksimālo plūsmas ātrumu testa cikla vai testa intervāla laikā, ir 5:1 līdz 7:1.
Laiks, ko atšķaidītājs pavada sistēmā no atšķaidītāja ievadīšanas brīža filtra turētājā(-os), ir no 0,5 līdz 5 sekundēm.
Lai noteiktu cietdaļiņu masu, nepieciešama cietdaļiņu paraugu ņemšanas sistēma, cietdaļiņu paraugu ņemšanas filtrs, gravimetriskie svari un svēršanas kamera, kurā kontrolē temperatūru un mitrumu.
9.2.3.3. Piemērojamība
PFD var izmantot, lai ekstrahētu proporcionālu neapstrādātu izplūdes gāzu paraugu attiecībā uz jebkuru paraugu partijas vai nepārtrauktu PM un gāzveida emisiju paraugu ņemšanu jebkura pārejas (NRTC un LSI-NRTC) darbības cikla, jebkura diskrētā režīma NRSC vai jebkura RMC darbības cikla laikā.
Sistēmu var izmantot arī attiecībā uz iepriekš atšķaidītām izplūdes gāzēm, ja, izmantojot nemainīgu atšķaidījuma pakāpi, jau ir atšķaidīta proporcionāla plūsma (sk. 9.2. attēlu). Šādā veidā veic sekundāro atšķaidīšanu no CVS tuneļa, lai attiecībā uz PM paraugu ņemšanu panāktu vajadzīgo vispārējo atšķaidījuma pakāpi.
9.2.3.4. Kalibrēšana
PFD kalibrēšana proporcionālu neapstrādātu izplūdes gāzu parauga ekstrahēšanai ir aplūkota 8.1.8.6. punktā.
9.3. Paraugu ņemšanas procedūras
9.3.1. Vispārējās prasības attiecībā uz paraugu ņemšanu
9.3.1.1. Zondes konstrukcija un izgatavošana
Zonde ir pirmā palīgierīce paraugu ņemšanas sistēmā. Tā iesniedzas neapstrādātu vai atšķaidītu izplūdes gāzu plūsmā, lai ekstrahētu paraugu, tās iekšējām un ārējām virsmām nonākot saskarē ar izplūdes gāzēm. Paraugu pārvieto no zondes pārvades caurulē.
Paraugu ņemšanas zondes iekšējās virsmas izgatavo no nerūsoša tērauda, savukārt neapstrādātu izplūdes gāzu paraugu ņemšanai paredzētās zondes izgatavošanā izmanto jebkuru nereaģējošu materiālu, kas spēj izturēt neapstrādātu izplūdes gāzu temperatūras. Paraugu ņemšanas zondes atrodas vietā, kur sajauc sastāvdaļas, nodrošinot to vidējo paraugu koncentrāciju, un kur pēc iespējas ir samazināta mijiedarbība ar citām zondēm. Ieteicams nodrošināt, lai zondes neietekmē robežslāņi, virpuļi un uzplūdi, jo īpaši līdzās neapstrādātu izplūdes gāzu mērītāja izvada caurulei, kur varētu notikt neplānota atšķaidīšana. Zondes tīrīšana vai atgriezeniskā skalošana testēšanas laikā neietekmē citu zondi. Vienu zondi var izmantot vairāku sastāvdaļu paraugu ekstrahēšanai, ja vien šī zonde atbilst visām specifikācijām attiecībā uz katru sastāvdaļu.
9.3.1.1.1. Sajaukšanas kamera (NRSh kategorija)
Ja to atļauj ražotājs, testējot NRSh kategorijas motorus, var izmantot samaisīšanas kameru. Samaisīšanas kamera ir neapstrādātas gāzes paraugu ņemšanas sistēmas neobligāta sastāvdaļa un atrodas izplūdes gāzu sistēmā starp trokšņa slāpētāju un paraugu ņemšanas zondi. Samaisīšanas kameras un cauruļu pirms un pēc kameras formai un izmēriem jābūt tādiem, lai paraugu ņemšanas zondes atrašanās vietā tiktu nodrošināts labi sajaukts, viendabīgs paraugs un lai tiktu novērstas kameras spēcīgas pulsācijas vai rezonanses, kas ietekmē emisiju rezultātus.
9.3.1.2. Pārvades caurules
Pēc iespējas samazina to pārvades cauruļu garumu, kuras transportē ekstrahēto paraugu no zondes uz analizatoru, glabāšanas līdzekli vai atšķaidīšanas sistēmu, novietojot analizatorus, glabāšanas līdzekļus un atšķaidīšanas sistēmas pēc iespējas tuvāk zondēm. Pārvades caurulēm ir pēc iespējas mazāks izliekumu skaits un vajadzīgo izliekumu rādiuss ir pēc iespējas lielāks.
9.3.1.3. Paraugu ņemšanas metodes
Attiecībā uz 7.2. punktā minēto nepārtraukto paraugu ņemšanu un paraugu partiju ņemšanu attiecas šādi nosacījumi:
a) ekstrahējot no nemainīga plūsmas ātruma, arī parauga plūsmas ātrums ir nemainīgs;
b) ekstrahējot no mainīga plūsmas ātruma, parauga plūsmas ātrums būs mainīgs proporcionāli mainīgajam plūsmas ātrumam;
c) proporcionālo paraugu ņemšanu apstiprina, kā aprakstīts 8.2.1. punktā.
9.3.2. Gāzes paraugu ņemšana
9.3.2.1. Paraugu ņemšanas zondes
Gāzveida emisiju paraugu ņemšanai izmanto zondes ar vienu vai vairākām atverēm. Zondes var vērst jebkurā virzienā attiecībā pret neapstrādāto vai atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmu. Attiecībā uz dažām zondēm paraugu temperatūtas regulē šādi:
a) attiecībā uz zondēm, kuras no atšķaidītām izplūdes gāzēm ekstrahē NOx, regulē zondes sieniņas temperatūru, lai novērstu ūdens kondensēšanos;
b) Zondēm, kuras no atšķaidītām izplūdes gāzēm ekstrahē ogļūdeņražus, ieteicams nodrošināt zondes sieniņas temperatūru aptuveni 191 °C apmērā, lai iespējami samazinātu piesārņojumu.
9.3.2.1.1. Samaisīšanas kamera (NRSh kategorija)
Ja saskaņā ar 9.3.1.1.1. punktu izmanto samaisīšanas kameru, tās iekšējam tilpumam jābūt vismaz desmit reizes lielākam par testētā motora cilindra darba tilpumu. Samaisīšanas kameru pievieno vietā, kas atrodas pēc iespējas tuvāk motora trokšņa slāpētājam, un tās minimālai iekšējās virsmas temperatūrai ir jābūt 452 K (179 °C). Ražotājs var noteikt, kādai jābūt samaisīšanas kameras konstrukcijai.
9.3.2.2. Pārvades caurules
Izmanto pārvades caurules, kuru iekšējās virsmas ir no nerūsējoša tērauda, PTFE, Viton™ vai jebkāda cita materiāla, kam ir labākas īpašības emisiju paraugu ņemšanai. Izmanto nereaģējošu materiālu, kas spēj izturēt izplūdes gāzu temperatūras. Var izmantot iekšvada filtrus, ja filtrs un tā apvalks atbilst tādām pašām temperatūras prasībām kā pārvada caurules, proti:
a) attiecībā uz NOx pārvades caurulēm augšpus NO2 pārveidotājam par NO, kas atbilst 8.1.11.5. punktā noteiktajām specifikācijām, vai dzesētājiem, kuri atbilst 8.1.11.4. punktā noteiktajām specifikācijām, uztur parauga temperatūru, kas novērš ūdens kondensēšanos;
b) attiecībā uz THC pārvades caurulēm visas caurules garumā nodrošina atbilstību sienu termperatūras pielaidei 191 ± 11 °C; ja paraugus ņem no neapstrādātām izplūdes gāzēm, zondi var tieši savienot ar neapsildītu, izolētu pārvades cauruli; pārvades caurules garumu un izolāciju konstruē tā, lai atdzesētu augstāko paredzamo neapstrādātu izplūdes gāzu temperatūru līdz temperatūrai, kas pie pārvades caurules izvada nav zemāka par 191 °C; attiecībā uz atšķaidītu izplūdes gāzu paraugu ņemšanu ir atļauta pārejas zona starp zondi un pārvades cauruli, kas var sasniegt līdz 0,92 m garumu, lai nodrošinatu sienas temperatūras pāreju uz 191 ± 11 °C.
9.3.2.3. Paraugu sagatavošanas komponenti
9.3.2.3.1. Paraugu žāvētājs
9.3.2.3.1.1. Prasības
Lai paraugā likvidētu mitrumu, var izmantot paraugu žāvētājus nolūkā samazināt ūdens ietekmi uz gāzveida emisiju mērījumu. Paraugu žāvētājiem ir jāatbilst 9.3.2.3.1.1. un 9.3.2.3.1.2. punktā noteiktajām prasībām. 7-13. vienādojumā izmanto 0,8 % mitruma saturu.
Attiecībā uz ūdens tvaiku lielāko sagaidāmo koncentrāciju H m ūdens novadīšanas metode notur CLD mitrumu līmenī, kas ir ≤ 5 g ūdens/kg sausa gaisa (vai aptuveni 0,8 % H2O), kas ir 100 % relatīvs mitrums pie 277,1 K (3,9 °C) un 101,3 kPa. Šāda mitruma specifikācija ir līdzvērtīga aptuveni 25 % relatīva mitruma pie 298 K (25 °C) un 101,3 kPa. To var pierādīt:
a) mērot temperatūru pie paraugu žāvētāja izvada;
b) mērot mitrumu punktā tieši virs CLD;
veicot 8.1.8.5.8. punktā noteikto pārbaudes procedūru.
9.3.2.3.1.2. Atļauto paraugu žāvētāju tips un procedūra mitruma satura noteikšanai pēc žāvētāja izmantošanas
Var izmantot jebkuru no šajā punktā aprakstītajiem paraugu žāvētāja veidiem.
a) Ja izmanto osmozes membrānas žāvētāju augšpus jebkuram gāzveida paraugu analizatoram vai glabāšanas līdzeklim, šis žāvētājs atbilst 9.3.2.2. punktā noteiktajām temperatūras specifikācijām. Lejpus osmozes membrānas žāvētājam pārrauga rasas punktu, T dew, un absolūto spiedienu, p total. Ūdens daudzumu aprēķina, kā norādīts VII pielikumā, izmantojot T dew un p total nepārtraukti reģistrētās vērtības vai to augstākās vērtības, kas ir novērotas testā, vai to signalizētāju iestatītos punktus. Ja nav pieejams tiešs mērījums, testēšanas laikā sagaidāmais žāvētāja zemākais absolūtais spiediens sniedz nominālu p total.
b) Termisko dzesētāju augšpus THC mērījumu sistēmai attiecībā uz kompresijaizdedzas motoriem nedrīkst izmantot. Ja izmanto termisko dzesētāju augšpus NO2 pārveidotājam par NO vai paraugu ņemšanas sistēmā bez NO2 pārveidotāja par NO, dzesētājs atbilst 8.1.11.4. punktā noteiktajām NO2 zaudējumu veiktspējas pārbaudes prasībām. Lejpus termiskajam dzesētājam pārrauga rasas punktu, T dew, un absolūto spiedienu, p total. Ūdens daudzumu aprēķina, kā norādīts VII pielikumā, izmantojot T dew un p total nepārtraukti reģistrētās vērtības vai to augstākās vērtības, kas ir novērotas testā, vai to signalizētāju iestatītos punktus. Ja nav pieejams tiešs mērījums, testēšanas laikā sagaidāmais termiskā dzesētāja zemākais absolūtais spiediens sniedz nominālu p total. Ja to ir pamatoti pieņemt, var aprēķināt piesātinājuma līmeni termiskajā dzesētājā, T dew, pamatojoties uz zināmo dzesētāja efektivitāti un pastāvīgu dzesētāja tempratūras, T chiller, uzraudzību. Ja neveic T chiller vērtību pastāvīgu reģistrēšanu, kā konstantu vērtību konstanta ūdens daudzuma noteikšanai atbilstīgi VII pielikumam var izmantot testa laikā novēroto lielāko vērtību vai tās signalizētāja iestatīto punktu. Ja ir pamatoti pieņemt, ka T chiller vērtība ir vienāda ar T dew vērtību, T chiller vērtību var izmantot T dew vērtības vietā atbilstīgi VII pielikumam. Ja ir pamatoti pieņemt konstantu temperatūras nobīdi starp T chiller un T dew saistībā ar zināmu un noteiktu parauga starppārkarsēšanas apmēru starp dzesētāja izplūdi un temperatūras mērījuma veikšanas vietu, šo pieņemto temperatūras nobīdes vērtību var ņemt vērā emisiju aprēķinos. Šajā punktā izklāstīto pieņēmumu pamatotību apliecina ar inženiertehnisko analīzi vai datiem.
9.3.2.3.2. Paraugu ņemšanas sūkņi
Izmanto paraugu ņemšanas sūkņus augšpus jebkuras gāzes analizatoram vai glabāšanas līdzeklim. Izmanto paraugu ņemšanas sūkņus, kuru iekšējā virsma ir no nerūsējošā tērauda, PTFE vai jebkāda cita materiāla, kuram ir labākas īpašības emisiju paraugu ņemšanai. Attiecībā uz dažiem paraugu ņemšanas sūkņiem temperatūras regulē šādi:
a) ja izmanto NOx paraugu ņemšanas sūkni augšpus NO2 pārveidotājam par NO, kas atbilst 8.1.11.5. panta prasībām, vai dzesētāju, kurš atbilst 8.1.11.4. punkta prasībām, to uzkarsē, lai nepieļautu ūdens kondensēšanos;
b) ja izmanto THC paraugu ņemšanas sūkni augšpus THC analizatoram vai glabāšanas līdzeklim, tā iekšējās virsmas uzkarsē līdz 464 ± 11 K (191 ±11) C pielaidei.
9.3.2.3.3. Amonjaka skruberi
Amonjaka skruberus var izmantot jebkurai un visām gāzveida paraugu ņemšanas sistēmām, lai nepieļautu NH3 traucējumu, NO2 pārveidotāja par NO piesārņošanu un nosēdumus paraugu ņemšanas sistēmām vai analizatoros. Amonjaka skruberi uzstāda saskaņā ar ražotāja ieteikumiem.
9.3.2.4. Paraugu glabāšanas līdzekļi
Ja paraugus vāc maisā, gāzes tilpumus glabā pietiekami tīrās tvertnēs, no kurām minimāli izdalās vai caursūcas gāzes. Lai noteiktu pieņemamas glabāšanas līdzekļa tīrības un caursūkšanās robežvērtības, izmanto pamatotu inženiertehnisko atzinumu. Lai tvertni iztīrītu, to var vairākkārt atbrīvot un karsēt. Izmanto elastīgu tvertni (piem., somu) termoregulējamā vidē vai termoregulējamu nekustīgu tvertni, kuru vispirms atbrīvo vai kurā atrodas tilpums, ko iespējams pārvietot, piemēram, virzuļa un cilindra konstrukcija. Izmanto tvertnes, kas atbilst turpmāk redzamajā 6.6. tabulā norādītajām specifikācijām.
6.6. tabula
Gāzveida paraugu partijas tvertnes materiāli
CO, CO2, O2, CH4, C2H6, C3H8, NO, NO2 (1) |
polivinilfluorīds (PVF) (2), piemēram, Tedlar™, polivinilidēnfluorīds (2), piemēram, Kynar™, politetrafluoretilēns (3), piemēram, teflons™, vai nerūsējošais tērauds (3) |
HC |
|
(1) Ja glabāšanas tvertnē ir novērsta ūdens kondensēšanās. (2) Līdz 313 K (40 °C). (3) Līdz 475 K (202 °C). (4) Pie 464 ± 11 K (191 ± 11 °C). |
9.3.3. PM paraugu ņemšana
9.3.3.1. Paraugu ņemšanas zondes
Izmanto PM zondes ar vienu atveri zondes galā. PM zondes ir vērstas tieši augšup.
PM zondi var aizsargāt ar vāku, kas atbilst 6.8. attēlā norādītajām prasībām. Šajā gadījumā neizmanto 9.3.3.3. punktā aprakstīto iepriekšējo klasifikatoru.
9.3.3.2. Pārvades caurules
Ieteicams izmantot izolētas vai apsildāmas pārvades caurules vai apsildāmu apvalku, lai pēc iespējas samazinātu temperatūras atšķirības starp pārvades caurulēm un izplūdes gāzu sastāvdaļām. Izmanto pārvades caurules, kuras attiecībā uz PM ir inertas un kuru iekšējā virsma vada elektrību. Ieteicams izmantot no nerūsējošā tērauda izgatavotas PM pārvades caurules. Ja izmanto citu materiālu, kas nav nerūsējošais tērauds, tam jāatbilst tādiem pašiem paraugu ņemšanas veiktspējas rādītājiem, kādiem atbilst nerūsējošais tērauds. PM pārvades cauruļu iekšējā virsma ir elektriski iezemēta.
9.3.3.3. Iepriekšējs klasifikators
Daļiņu ar lielu diametru novadīšanai ir atļauts izmantot PM iepriekšēju klasifikatoru, ko uzstāda atšķaidīšanas sistēmā tieši pirms filtra turētāja. Ir atļauts tikai viens iepriekšējs klasifikators. Ja izmanto vāka formas zondi (sk. 6.8. attēlu), ir aizliegts izmantot iepriekšēju klasifikatoru.
PM iepriekšējais klasifikators var būt inerces impulsa devējs vai cikloniskais atdalītājs. Tas ir izgatavots no nerūsējošā tērauda. Iepriekšējais klasifikators ir iestatīts tā, lai novadītu vismaz 50 % no PM pie 10 μm aerodinamiskā diametra un ne vairāk kā 1 % no PM pie 1 μm aerodinamiskā diametra to plūsmas ātrumu diapazonā, kurā to izmanto. Iepriekšējā klasifikatora izvadu konfigurē, apejot visus PM paraugu ņemšanas filtrus, lai iepriekšējā klasifikatora plūsmu var stabilizēt pirms testa sākšanas. PM paraugu ņemšanas filtrs atrodas 75 cm robežās lejpus iepriekšējā klasifikatora izvadam.
9.3.3.4. Paraugu ņemšanas filtrs
Atšķaidīto izplūdes gāzu paraugus iegūst, izmantojot filtru, kas testa secības laikā atbilst 9.3.3.4.1.–9.3.3.4.4. punktā noteiktajām prasībām.
9.3.3.4.1. Filtra specifikācija
Visu tipu filtri ir ar minimālo 99,7 % savākšanas spēju. Lai pierādītu šīs prasības izpildi, var izmantot paraugu filtra ražotāja mērījumus, kas norādīti to produktu vērtējumos. Filtrs ir izgatavots no šāda materiāla:
a) ar fluorogļūdeņradi (PTFE) pārklātas stiklšķiedras; vai
b) fluorogļūdeņraža (PTFE) membrānas.
Ja sagaidamā neto PM masa filtrā pārsniedz 400 μg, var izmantot filtru ar minimālo sākotnējo savākšanas efektivitāti 98 % apmērā.
9.3.3.4.2. Filtra izmērs
Nominālais filtra izmērs ir 46,50 mm ± 0,6 mm diametrā (vismaz 37 mm plankuma diametrs). Pirms tam vienojoties ar apstiprinātāju iestādi, var izmantot filtrus ar lielāku diametru. Ieteicams ievērot proporcionalitāti starp filtru un plankuma laukumu.
9.3.3.4.3. PM paraugu atšķaidīšana un temperatūras regulēšana
PM paraugus CVS sistēmas gadījumā atšķaida vismaz vienreiz augšpus pārvades caurulēm un PFD sistēmas gadījumā – lejpus pārvades caurulēm (sk. 9.3.3.2. punktu attiecībā uz pārvades caurulēm). Parauga temperatūra ir jāregulē atbilstīgi 320 ± 5 K (47 ± 5 °°C) pielaidei, kuras ievērošana ir jānodrošina jebkurā punktā 200 mm augšpus vai 200 mm lejpus PM glabāšanas līdzeklim. PM paraugu ir paredzēts uzkarsēt vai atdzesēt galvenokārt atbilstīgi atšķaidīšanas nosacījumiem, kā norādīts 9.2.1. punkta a) apakšpunktā.
9.3.3.4.4. Plūsmas nominālais ātrums filtrā
Plūsmas nominālais ātrums filtrā ir no 0,90 līdz 1,00 m/s, turklāt mazāk nekā 5 % no reģistrētajām plūsmas vērtībām pārsniedz šo diapazonu. Ja kopējā PM masa pārsniedz 400 μg, plūsmas nominālo ātrumu filtrā var samazināt. Nominālo ātrumu aprēķina kā parauga tilpuma plūsmas ātruma pie spiediena, kāds ir augšpus filtram, un filtra virsmas temperatūrā, dalījumu ar plūsmai pakļauto filtra laukumu. CVS tuneļa spiediena izplūdes sistēmas cauruli izmanto maksimālajam plūsmas spiedienam, ja spiediena kritums no PM paraugu ņemšanas ierīces līdz filtram ir mazāks nekā 2 kPa.
9.3.3.4.5. filtra turētājs
Lai pēc iespējas samazinātu turbulento nogulsnēšanos un nodrošinātu vienmērīgu PM nogulsnēšanos uz filtra, izmanto 12,5° (no centra) konusa leņķi pārejai no pārvades caurules diametra līdz plūsmas iedarbībai pakļautajam filtra virsmas diametram. Šai pārejai izmanto nerūsējošo tēraudu.
9.3.4. PM stabilizēšanas un svēršanas vides gravimetriskā analīze
9.3.4.1. Vide gravimetriskajai analīzei
Šajā iedaļā ir aprakstītas divas vides, kas ir vajadzīgas, lai stabilizētu un nosvērtu PM gravimetriskās analīzes vajadzībām, proti, PM stabilizēšanas vide, kurā pirms svēršanas uzglabā filtrus, un svēršanas vide, kurā atrodas svari. Abas vides var atrasties kopīgā telpā.
Nodrošina, ka gan stabilizēšanas, gan svēršanas vidē nav piemaisījumu, piemēram, putekļu, aerosolu vai pusgaistošu materiālu, kas varētu nonākt PM paraugos.
9.3.4.2. Tīrība
PM stabilizēšanas vides tīrību, izmantojot standartfiltrus, apstiprina atbilstīgi 8.1.12.1.4. punktam.
9.3.4.3. Telpas temperatūra
Svaru telpā (vai istabā), kurā kondicionē un sver cietdaļiņu filtrus, visā filtru kondicionēšanas un svēršanas laikā jāuztur 295 ± 1 K (22 °C ± 1 °C) temperatūra. Mitrumu uztur 282,5 ± 1 K (9,5 °C ± 1 °C) rasas punktā, un relatīvais mitrums ir 45 % ± 8 %. Ja stabilizēšanas un svēršanas vides ir nodalītas, stabilizēšanas vidē nodrošina atbilstību 295 ± 3 K (22 °C ± 3 °C) pielaidei.
9.3.4.4. Apkārtējās vides apstākļu pārbaude
Ja izmanto mērinstrumentus, kuri atbilst 9.4. punktā noteiktajām specifikācijām, pārbauda šādus apkārtējās vides apstākļus:
a) reģistrē rasas punktu un apkārtējo temperatūru; šīs vērtības izmanto, lai noteiktu, vai stabilizēšanas un svēršanas vides joprojām atbilst 9.3.4.3. punktā noteiktajām pielaidēm vismaz 60 minūtes pirms filtru svēršanas;
b) svēršanas vidē pastāvīgi reģistrē atmosfēras spiedienu; pieņemama alternatīva ir barometra izmantošana, kas mēra atmosfēras spiedienu ārpus svēršanas vides, ja vien spēj nodrošināt, ka atmosfēras spiediens pie svariem vienmēr ir ± 100 Pa robežās no kopējās atmosfēras spiediena; sverot katru PM paraugu, nodrošina instrumentu nesenākā atmosfēras spiediena reģistrēšanai; šo vērtību izmanto, lai aprēķinātu 8.1.12.2. punktā noteikto PM noturības korekciju.
9.3.4.5. Svaru uzstādīšana
Svarus uzstāda šādi:
a) uzstāda uz vibrāciju izolējošas platformas, lai izolētu tos no ārējiem trokšņiem un vibrācijas;
b) aizsargā pret konvektīvo gaisa plūsmu ar elektriski zemētu statisko enerģiju izkliedējošu aizsargstikla vairogu.
9.3.4.6. Statiskās elektrības lādiņš
Statiskās elektrības lādiņu svaru vidē pēc iespējas vairāk samazina šādā veidā:
a) svari ir elektriski zemēti;
b) ja PM paraugus apstrādā ar rokām, izmanto nerūsējošā tērauda pincetes;
c) pincetes ir zemētas ar zemēšanas siksnu, vai operatoram nodrošina zemēšanas siksnu, kurai ir kopīgs zemējums ar svariem;
d) nodrošina statiskās elektrības neitralizētāju, kas tāpat kā svari ir elektriski zemēts, lai atbrīvotu PM paraugus no statiskā lādiņa.
9.4. Mērinstrumenti
9.4.1. Ievads
9.4.1.1. Darbības joma
Šajā punktā ir norādīti ar emisiju testēšanu saistītie mērinstrumenti un prasības attiecībā uz saistītajām sistēmām. Tas ietver laboratorijas instrumentus motora parametru, apkārtējās vides apstākļu, ar plūsmu saistīto parametru un emisiju koncentrāciju (neapstrādātu vai atšķaidītu) mērīšanai.
9.4.1.2. Instrumentu tipi
Visus šajā regulā minētos instrumentus izmanto, kā aprakstīts pašā regulā (sk. 6.5. tabulu attiecībā uz šo instrumentu mērījumu daudzumiem). Ja šajā regulā minētu instrumentu izmanto veidā, kas nav norādīts, vai tā vietā izmanto citu instrumentu, piemēro 5.1.1. punktā paredzēto līdzvērtības noteikumu prasības. Ja attiecībā uz konkrētu mērījumu ir norādīts vairāk nekā viens instruments, vienu no tiem pēc pieteikuma saņemšanas apstiprinās tipa apstiprinātāja vai sertifikācijas iestāde, lai atsauces veidā apliecinātu, ka alternatīvā procedūra ir līdzvērtīga norādītajai procedūrai.
9.4.1.3. Liekās sistēmas
Vairāku instrumentu sniegtos datus testa rezultātu aprēķināšanai attiecībā uz vienu testu pēc iepriekšēja tipa apstiprinātājas vai sertifikācijas iestādes apstiprinājuma var izmantot attiecībā uz visiem šajā punktā aprakstītajiem mērinstrumentiem. Visu mērījumu rezultātus reģistrē un saglabā neapstrādātus datus. Šī prasība ir piemērojama neatkarīgi no tā, vai mērījumus faktiski izmanto aprēķinos.
9.4.2. Datu reģistrēšana un kontrole
Testa sistēmai jāspēj atjaunināt un reģistrēt datus, kā arī kontrolēt ar lietotāja pieprasījumu saistītās sistēmas, dinamometru, paraugu ņemšanas aprīkojumu un mērinstrumentus. Izmanto datu iegūšanas un kontroles sistēmas, kas var veikt reģistrēšanu pie norādītajām minimālajām frekvencēm, kā norādīts 6.7. tabulā (šī tabula neattiecas uz diskrētā režīma NRSC testēšanu).
6.7. tabula
Datu reģistrēšanas un kontroles minimālās frekvences
Piemēro-jamā testa protokola iedaļa |
Izmērītās vērtības |
Minimālā komandas un kontroles frekvence |
Minimālā reģistrēšanas frekvence |
7.6. |
Apgriezienu skaits un griezes moments motora posmu kartēšanas laikā |
1 Hz |
1 vidējā vērtība uz soli |
7.6. |
Apgriezienu skaits un griezes moments motora mēroga kartēšanas laikā |
5 Hz |
1 Hz vidējās vērtības |
7.8.3. |
Pārejas (NRTC un LSI-NRTC) darbības cikla un atgriezenisko apgriezienu skaiti un griezes momenti |
5 Hz |
1 Hz vidējās vērtības |
7.8.2. |
Diskrētā režīma (NRSC un RMC) darbības cikla un atgriezenisko apgriezienu skaiti un griezes momenti |
1 Hz |
1 Hz |
7.3. |
Neapstrādātu izplūdes gāzu analizatoru pastāvīgās koncentrācijas |
Nav norādīts |
1 Hz |
7.3. |
Atšķaidītu izplūdes gāzu analizatoru pastāvīgās koncentrācijas |
Nav norādīts |
1 Hz |
7.3. |
Neapstrādātu vai atšķaidītu izplūdes gāzu analizatoru paraugu partiju koncentrācijas |
Nav norādīts |
1 vidējā vērtība uz testa intervālu |
7.6. 8.2.1. |
Atšķaidītu izplūdes gāzu plūsmas ātrums no CVS ar siltummaini augšpus plūsmas mērījuma vietai |
Nav norādīts |
1 Hz |
7.6. 8.2.1. |
Atšķaidītu izplūdes gāzu plūsmas ātrums no CVS bez siltummaiņa augšpus plūsmas mērījuma vietai |
5 Hz |
1 Hz vidējās vērtības |
7.6. 8.2.1. |
Ieplūdes gaisa vai izplūdes gāzu plūsmas ātrums (neapstrādātu izplūdes gāzu īslaicīgs mērījums) |
Nav norādīts |
1 Hz vidējās vērtības |
7.6. 8.2.1. |
Atšķaidīšanas gaiss, ja to aktīvi regulē |
5 Hz |
1 Hz vidējās vērtības |
7.6. 8.2.1. |
Paraugu plūsma no CVS ar siltummaini |
1 Hz |
1 Hz |
7.6. 8.2.1. |
Paraugu plūsma no CVS bez siltummaiņa |
5 Hz |
1 Hz vidējās vērtības |
9.4.3. Veiktspējas specifikācijas mērinstrumentiem
9.4.3.1. Pārskats
Testa sistēma kopumā atbilst visiem piemērojamajiem kalibrēšanu, pārbaužu un testa apstiprināšanas kritērijiem, kas norādīti 8.1. punktā, arī 8.1.4. un 8.2. punktā minētajām linearitātes pārbaudes prasībām. Instrumenti atbilst 6.7. tabulā norādītajām specifikācijām attiecībā uz visiem testēšanā izmantojamajiem diapazoniem. Turklāt saglabā visus dokumentus, kas ir saņemti no instrumentu ražotājiem un apliecina, ka instrumenti atbilst 6.7. tabulā norādītajām specifikācijām.
9.4.3.2. Prasības attiecībā uz komponentiem
6.8. tabulā ir norādītas specifikācijas attiecībā uz griezes momenta, apgriezienu un spiediena devējiem, temperatūras un rasas punkta sensoriem un citiem instrumentiem. Konkrēta fiziskā un/vai ķīmiskā daudzuma mērīšanai paredzētā sistēma kopumā atbilst 8.1.4. punktā noteiktās linearitātes pārbaudes prasībām. Attiecībā uz gāzveida emisiju mērījumiem var izmantot tādus analizatorus, kuriem ir kompensācijas algoritmi, kas ir citu izmērīto gāzveida komponentu funkcijas, kā arī konkrēta motora testa degvielas īpašību funkcija. Jebkurš kompensācijas algoritms nodrošinā tikai nobīdes kompensāciju, neietekmējot nevienu iestatījumu (kas nav nobīde).
6.8. tabula
Ieteicamās veiktspējas specifikācijas mērinstrumentiem
Mērinstruments |
Mērītā daudzuma simbols |
Visas sistēmas pieauguma laiks |
Reģistrēšanas atjaunināšanas frekvence |
Precizitāte () |
Atkārtojamība () |
Motora apgriezienu skaita devējs |
n |
1 s |
1 Hz vidējās vērtības |
2,0 % no pt. vai 0,5 % no maks. |
1,0 % no pt. vai 0,25 % no maks. |
Motora griezes momenta devējs |
T |
1 s |
1 Hz vidējās vērtības |
2,0 % no pt. vai 1,0 % no maks. |
1,0 % no pt. vai 0,5 % no maks. |
Degvielas plūsmas mērītājs (degvielas skaitītājs) |
|
5 s (Nav norādīts) |
1 Hz (Nav norādīts) |
2,0 % no pt. vai 1,5 % no maks. |
1,0 % no pt. vai 0,75 % no maks. |
Kopējās atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmas mērītājs (CVS) (Ar siltummaini pirms mērītāja) |
|
1 s (5 s) |
1 Hz vidējās vērtības (1 Hz) |
2,0 % no pt. vai 1,5 % no maks. |
1,0 % no pt. vai 0,75 % no maks. |
Atšķaidīšanas gaisa, ieplūdes gaisa, izplūdes gāzu un paraugu plūsmas mērītāji |
|
1 s |
5 Hz paraugu 1 Hz vidējās vērtības |
2,5 % no pt. vai 1,5 % no maks. |
1,25 % no pt. vai 0,75 % no maks. |
Neapstrādātu izplūdes gāzu pastāvīgais analizators |
x |
5 s |
2 Hz |
2,0 % no pt. vai 2,0 % no mērījuma |
1,0 % no pt. vai 1,0 % no mērījuma |
Atšķaidītu izplūdes gāzu pastāvīgais analizators |
x |
5 s |
1 Hz |
2,0 % no pt. vai 2,0 % no mērījuma |
1,0 % no pt. vai 1,0 % no mērījuma |
Pastāvīgais gāzes analizators |
x |
5 s |
1 Hz |
2,0 % no pt. vai 2,0 % no mērījuma |
1,0 % no pt. vai 1,0 % no mērījuma |
Paraugu partiju gāzes analizators |
x |
Nav norādīts |
Nav norādīts |
2,0 % no pt. vai 2,0 % no mērījuma |
1,0 % no pt. vai 1,0 % no mērījuma |
Gravimetriskie PM svari |
m PM |
Nav norādīts |
Nav norādīts |
Sk. 9.4.11. |
0,5 μg |
Inerces PM svari |
m PM |
5 s |
1 Hz |
2,0 % no pt. vai 2,0 % no mērījuma |
1,0 % no pt. vai 1,0 % no mērījuma |
(1) Precizitāti un atkārtojamību nosaka, izmantojot vienus un tos pašus savāktos datus, kā aprakstīts 9.4.3. punktā, un pamatojoties uz absolūtajām vērtībām. “pt.” attiecas uz vispārējo vidējo vērtību, kas sagaidāma pie emisiju robežvērtībām; “maks.” attiecas uz lielāko vērtību, kas paredzama pie emisiju robežvērtībām darbības ciklā, nevis maksimālo instrumenta diapazonu; “mērījums”attiecas uz darbības ciklā izmērīto faktisko vidējo vērtību. |
9.4.4. Motora parametru un apkārtējās vides apstākļu mērīšana
9.4.4.1. Apgriezienu skaita un griezes momenta sensori
9.4.4.1.1. Piemērošana
Mērinstrumenti darba ieguldījumiem un rezultātiem motora darbības laikā atbilst šajā punktā izklāstītajām specifikācijām. Ir ieteicami sensori, devēji un mērītāji, kas atbilst 6.8. tabulā norādītajām specifikācijām. Vispārējās sistēmas darba ieguldījumu un rezultātu mērīšanai atbilst 8.1.4. punktā noteiktās linearitātes pārbaudes prasībām.
9.4.4.1.2. Vārpstas darbs
Darbu un jaudu aprēķina, pamatojoties uz apgriezienu skaita un griezes momenta devēju rezultātiem atbilstīgi 9.4.4.1. punktam. Vispārējās sistēmas apgriezienu skaita un griezes momenta mērīšanai atbilst kalibrēšanas un pārbaudes prasībām 8.1.7. un 8.1.4. punktā.
Griezes momentu, ko izraisījusi ar spararatu saistīto paātrinājuma un palēninājuma komponentu, piemēram, dzenošās vārpstas un dinamometra rotora, inerce, kompensē atbilstīgi vajadzībām, balstoties uz pamatotu inženiertehnisko spriedumu.
9.4.4.2. Spiediena devēji, temperatūras sensori un rasas punkta sensori
Vispārējās sistēmas spiediena, temperatūras un rasas punkta mērījumiem atbilst 8.1.7. punkta kalibrēšanas prasībām.
Spiediena devēji atrodas termoregulējamā vidē, vai tiem kompensē temperatūras izmaiņas to paredzamajā darbības diapazonā. Devēja materiāli ir savietojami ar mērāmo šķidrumu.
9.4.5. Ar plūsmu saistīti mērījumi
Kas attiecas uz jebkuru plūsmas (degvielas, ieplūdes gaisa, neapstrādātu izplūdes gāzu, atšķaidītu izplūdes gāzu, paraugu plūsmas) mērītāju tipu, plūsmu sagatavo atbilstīgi vajadzībām, lai novērstu virpuļu, uzplūdu, cirkulācijas plūsmu vai plūsmas pulsācijas ietekmi uz mērītāja precizitāti un mērījumu atkārtojamību. Dažu mērītāju gadījumā tas ir izdarāms, izmantojot pietiekamu taisnu cauruļu garumu (piem., garumu, kas ir vienāds ar vismaz 10 cauruļu diametriem) vai izmantojot īpaši izstrādātus cauruļu izliekumus, taisnošanas ķīļus, sprauslas plāksnes (vai pneimatiskās pulsācijas klusinātājus degvielas plūsmas mērītājiem), lai augšpus mērītājam izveidotu stabilu un paredzamu noturības profilu.
9.4.5.1. Degvielas plūsmas mērītājs
Vispārējā sistēma degvielas plūsmas mērīšanai atbilst 8.1.8.1. punktā noteiktajām kalibrēšanas prasībām. Katrā degvielas plūsmas mērījumā ņem vērā ikvienu degvielu, kas aizplūst no motora vai atgriežas no motora degvielas tvertnē.
9.4.5.2. Ieplūdes gaisa plūsmas mērītājs
Vispārējā sistēma ieplūdes gaisa plūsmas mērīšanai atbilst 8.1.8.2. punktā noteiktajām kalibrēšanas prasībām.
9.4.5.3. Neapstrādātu izplūdes gāzu plūsmas mērītājs
9.4.5.3.1. Prasības attiecībā uz komponentiem
Vispārējā sistēma neapstrādātu izplūdes gāzu mērīšanai atbilst 8.1.4. punktā paredzētajām prasībām. Ikvienu neapstrādātu izplūdes gāzu mērītāju izgatavo tā, lai pienācīgi kompensētu izmaiņas neapstrādāto izplūdes gāzu termodinamiskajos, šķidruma un struktūras stāvokļos.
9.4.5.3.2. Plūsmas mērītāja reakcijas laiks
Lai kontrolētu daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu nolūkā ekstrahēt proporcionālu neapstrādātu izplūdes gāzu paraugu, vajadzīgs plūsmas mērītāja reakcijas laiks, kas ir ātrāks par 9.3. tabulā norādīto. Attiecībā uz daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmām ar tiešsaistes kontroli plūsmas mērītāja reakcijas laiks atbilst 8.2.1.2. punktā noteiktajām specifikācijām.
9.4.5.3.3. Izplūdes gāzu dzesēšana
Šo punktu nepiemēro izplūdes gāzes dzesēšanai, ko veic motora konstrukcijas dēļ, ietverot, bet ne tikai, ar ūdeni dzesētus izplūdes kolektora atlokus vai turbokompresorus.
Ir atļauta izplūdes gāzu dzesēšana augšpus plūsmas mērītājam, piemērojot turpmāk norādītos ierobežojumus:
a) PM paraugus neņem lejpus dzesēšanas vietai;
b) ja dzesēšanas rezultātā izplūdes gāzu temperatūra, kas pārsniedz 475 K (202 °C), samazinās zemāk par 453 K (180 °C), HC paraugus neņem lejpus dzesēšanas vietai;
c) ja dzesēšana izraisa ūdens kondensēšanos, NOx paraugus neņem lejpus dzesēšanas vietai, izņemot gadījumus, kad dzesētājs atbilst 8.1.11.4. punktā noteiktajām veiktspējas pārbaudes prasībām;
d) ja dzesēšana izraisa ūdens kondensēšanos, pirms plūsma sasniedz plūsmas mērītāju, rasas punktu T dew un spiedienu p total mēra pie plūsmas mērītāja atveres; šīs vērtības izmanto emisiju aprēķinos saskaņā ar VII pielikumu.
9.4.5.4. Atšķaidīšanas gaiss un atšķaidītu izplūdes gāzu plūsmas mērītāji
9.4.5.4.1. Piemērošana
Momentānas atšķaidītu izplūdes gāzu plūsmas ātrumus vai kopējo atšķaidītu izplūdes gāzu plūsmu testa intervālā nosaka, izmantojot atšķaidītas izplūdes plūsmas mērītāju. Neapstrādātu izplūdes gāzu plūsmas ātrumus vai kopējo neapstrādātu izplūdes gāzu plūsmu testa intervālā var aprēķināt, izmantojot atšķirību starp atšķaidītu izplūdes gāzu plūsmas mērītāju un atšķaidīšanas gaisa mērītāju.
9.4.5.4.2. Prasības attiecībā uz komponentiem
Vispārējā sistēma atšķaidītu izplūdes gāzu mērīšanai atbilst kalibrēšanas un pārbaudes prasībām 8.1.8.4. un 8.1.8.5. punktā. Var izmantot šādus mērītājus:
a) attiecībā uz atšķaidītu izplūdes gāzu kopējās plūsmas konstantā tilpuma parauga ņemšanu (CVS) var izmantot kritiskās plūsmas Venturi cauruli (CFV) vai vairākas paralēli izkārtotas kritiskās plūsmas Venturi caurules, pozitīva darba tilpuma sūkni (PDP), zemskaņas Venturi cauruli (SSV) vai ultraskaņas plūsmas mērītāju (UFM); CFV vai PDP kopā ar augšpus novietotu siltummaini funkcionēs arī kā pasīvs plūsmas regulators, nodrošinot CVS sistēmā nemainīgu atšķaidīto izplūdes gāzu temperatūru;
b) attiecībā uz daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu (PDF) var izmantot jebkuru plūsmas mērītāju ar aktīvu plūsmas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu proporcionālu izplūdes gāzu sastāvdaļu paraugu ņemšanu; kopējo atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmu vai vienu vai vairākas paraugu plūsmas, vai šo plūsmu kombināciju var kontrolēt, lai nodrošinātu proporcionālu paraugu ņemšanu.
Attiecībā uz jebkuru citu atšķaidīšanas sistēmu var izmantot laminārās caurplūdes elementu, ultraskaņas plūsmas mērītāju, zemskaņas Venturi cauruli, kritiskās plūsmas Venturi cauruli vai vairākas paralēli novietotas kritiskās plūsmas Venturi caurules, pozitīva darba tilpuma mērītāju, termisko masas mērītāju, vidējošanas Pito cauruli vai kvēlojošās stieples anemometru.
9.4.5.4.3. Izplūdes gāzu dzesēšana
Atšķaidītās izplūdes gāzes augšpus atšķaidītās plūsmas mērītājam var dzesēt, ja ievēro turpmāk aprakstītos noteikumus:
a) PM paraugus neņem lejpus dzesēšanas vietai;
b) ja dzesēšanas rezultātā izplūdes gāzu temperatūra, kas pārsniedz 475 K (202 °C), samazinās zemāk par 453 K (180 °C), HC paraugus neņem lejpus dzesēšanas vietai;
c) ja dzesēšana izraisa ūdens kondensēšanos, NOx paraugus neņem lejpus dzesēšanas vietai, izņemot gadījumus, kad dzesētājs atbilst 8.1.11.4. punktā noteiktajām veiktspējas pārbaudes prasībām;
d) ja dzesēšana izraisa ūdens kondensēšanos, pirms plūsma sasniedz plūsmas mērītāju, rasas punktu T dew un spiedienu p total mēra pie plūsmas mērītāja atveres; šīs vērtības izmanto emisiju aprēķinos saskaņā ar VII pielikumu.
9.4.5.5. Paraugu plūsmas mērītājs paraugu ņemšanai pa partijām
Paraugu plūsmas mērītāju izmanto, lai noteiktu paraugu plūsmas ātrumus vai kopējo plūsmu, kas ievākta paraugu partijas ņemšanas sistēmā testa intervāla laikā. Atšķirību starp abiem plūsmas mērītājiem var izmantot, lai aprēķinātu paraugu plūsmu atšķaidīšanas tunelī, piemēram, daļējas plūsmas atšķaidīšanas PM mērījuma un sekundāras atšķaidīšanas plūsmas PM mērījuma vajadzībām. Specifikācijas attiecībā uz plūsmas starpības mērīšanu proporcionālu neapstrādātas izplūdes gāzes paraugu iegūšanai ir sniegtas 8.1.8.6.1. punktā, un diferenciālās plūsmas mērīšanas kalibrēšana ir sniegta 8.1.8.6.2. punktā.
Vispārējā sistēma attiecībā uz paraugu plūsmas mērītāju atbilst 8.1.8. punktā noteiktajām kalibrēšanas prasībām.
9.4.5.6. Gāzes dalītājs
Gāzes dalītāju var izmantot kalibrēšanas gāzu sajaukšanai.
Izmanto gāzes dalītāju, kas sajauc gāzes atbilstīgi 9.5.1. punktā noteiktajām specifikācijām un testēšanas laikā sagaidāmajām koncentrācijām. Var izmantot kritiskās plūsmas gāzes dalītājus, kapilāra gāzes dalītājus vai termiskā masas mērītāja gāzes dalītājus. Lai nodrošinātu pareizu gāzes dalīšanu, vajadzības gadījumā piemēro viskozitātes korekcijas (ja to nav nodrošinājusi gāzes dalītāja iekšējā programmatūra). Gāzes dalītāja sistēma atbilst 8.1.4.5. punktā izklāstītajām linearitātes pārbaudes prasībām. Pēc izvēles sajaukšanas ierīci var pārbaudīt ar lineāru instrumentu, piemēram, izmantojot NO gāzi ar CLD detektoru. Instrumenta kontroles vērtību regulē, izmantojot instrumentam tieši pievadītu kontroles gāzi. Gāzes dalītāju pārbauda pie izmantotajiem iestatījumiem un nominālo vērtību salīdzina ar izmērīto instrumenta koncentrāciju.
9.4.6. CO un CO2 mērījumi
Lai mērītu CO un CO2 koncentrāciju neapstrādātās vai atšķaidītās izplūdes gāzēs paraugu partijas vai nepārtrauktas paraugu ņemšanas vajadzībām, izmanto nedispersīvo infrasarkano (NDIR) analizatoru.
Sistēma, kuras pamatā ir NDIR, atbilst 8.1.8.1. punktā noteiktajām kalibrēšanas un pārbaudes prasībām.
9.4.7. Ogļūdeņražu mērījumi
9.4.7.1. Liesmas jonizācijas detektors
9.4.7.1.1. Piemērošana
Lai mērītu ogļūdeņražu koncentrāciju neapstrādātās vai atšķaidītās izplūdes gāzēs paraugu partijas vai nepārtrauktas paraugu ņemšanas vajadzībām, izmanto karsētas liesmas jonizācijas detektora (HFID) analizatoru. Ogļūdeņražu koncentrācijas nosaka, pamatojoties uz oglekļa skaita bāzes vērtību 1 (C1). Sildāmi FID analizatori nodrošina, ka visu virsmu, kuras saskaras ar emisijām, temperatūra tiek uzturēta 464 ± 11 K (191 ± 11 °C) robežās. Ar NG un LPG darbināmiem motoriem, kā arī SI motoriem ogļūdeņražu analizators pēc izvēles var būt neapsildāms liesmas jonizācijas (FID) tipa detektors.
9.4.7.1.2. Prasības attiecībā uz komponentiem
Sistēma THC mērīšanai, kuras pamatā ir FID, atbilst visām 8.1.10. punktā noteiktajām pārbaudes prasībām attiecībā uz ogļūdeņražu mērījumiem.
9.4.7.1.3. FID degviela un deglī izmantojamais gaiss
FID degviela un deglī izmantojamais gaiss atbilst 9.5.1. punktā noteiktajām specifikācijām. Lai nodrošinātu, ka FID analizators darbojas, izmantojot difūzo liesmu, nevis iepriekš sajauktu gāzes/gaisa maisījuma liesmu, FID degvielu un deglī izmantojamo gaisu nesajauc pirms nonākšanas FID analizatorā.
9.4.7.1.4. Rezervēts
9.4.7.1.5. Rezervēts
9.4.7.2. Rezervēts
9.4.8. NOx mērījumi
NOx mērīšanai ir paredzēti divi mērinstrumenti, un var izmantot jebkuru no tiem, ja tas atbilst attiecīgi 9.4.8.1. vai 9.4.8.2. punktā norādītajiem kritērijiem. Kā standarta procedūru salīdzināšanai ar jebkuru ierosināto alternatīvo mērījumu procedūru atbilstīgi 5.1.1. punktam izmanto hemiluminiscences detektoru.
9.4.8.1. Hemiluminiscences detektors
9.4.8.1.1. Piemērošana
Lai mērītu NOx koncentrāciju neapstrādātās vai atšķaidītās izplūdes gāzēs paraugu partijas vai nepārtrauktas paraugu ņemšanas vajadzībām, izmanto hemiluminiscences detektoru (CLD) kopā ar NO2 pārveidotāju par NO.
9.4.8.1.2. Prasības attiecībā uz komponentiem
Sistēma, kuras pamatā ir CLD, atbilst 8.1.11.1. punktā noteiktajām slāpēšanas pārbaudes prasībām. Var izmantot sildāmu vai nesildāmu CLD, kā arī CLD, kas darbojas atmosfēras spiediena vai vakuuma apstākļos.
9.4.8.1.3. NO2 pārveidotājs par NO
Augšpus CLD novieto iekšēju vai ārēju NO2 pārveidotāju par NO, kas atbilst 8.1.11.5. punktā noteiktajām pārbaudes prasībām, un pārveidotāju konfigurē ar apvadu, lai atvieglotu šo pārbaudi.
9.4.8.1.4. Mitruma ietekme
Nodrošina visu CLD temperatūru uzturēšanu, lai novērstu ūdens kondensēšanos. Lai novadītu mitrumu no parauga augšpus CLD, izmanto vienu no turpmāk norādītajām konfigurācijām:
a) CLD, kas ir pievienots lejpus jebkuram žāvētājam vai dzesētājam, kurš atrodas lejpus NO2 pārveidotājam par NO, kurš atbilst 8.1.11.5. punktā noteiktajām pārbaudes prasībām;
b) CLD, kas ir pievienots lejpus jebkuram žāvētājam vai termiskajam dzesētājam, kurš atbilst 8.1.11.4. punktā noteiktajām pārbaudes prasībām.
9.4.8.1.5. Reakcijas laiks
Lai uzlabotu CLD reakcijas laiku, var izmantot sildāmu CLD.
9.4.8.2. Nedispersīvs ultravioletais analizators
9.4.8.2.1. Piemērošana
Nedispersīvo ultravioleto (NDUV) analizatoru izmanto NOx koncentrācijas mērīšanai neapstrādātās vai atšķaidītās izplūdes gāzēs paraugu partijas vai nepārtrauktas paraugu ņemšanas vajadzībām.
9.4.8.2.2. Prasības attiecībā uz komponentiem
Sistēma, kuras pamatā ir NDUV, atbilst 8.1.11.3. punktā noteiktajām pārbaudes prasībām.
9.4.8.2.3. NO2 pārveidotājs par NO
Ja NDUV analizators mēra tikai NO, augšpus NDUV analizatoram novieto iekšēju vai ārēju NO2 pārveidotāju par NO, kas atbilst 8.1.11.5. punktā noteiktajām pārbaudes prasībām. Pārveidotāju konfigurē ar apvadu, lai atvieglotu šo pārbaudi.
9.4.8.2.4. Mitruma ietekme
Uztur NDUV temperatūru, lai novērstu ūdens kondensēšanos, izņemot situācijas, kad izmanto vienu no turpmāk norādītajām konfigurācijām:
a) NDUV ir pievienots lejpus jebkuram žāvētājam vai dzesētājam, kurš atrodas lejpus NO2 pārveidotājam par NO, kas atbilst 8.1.11.5. punktā noteiktajām pārbaudes prasībām;
b) NDUV ir pievienots lejpus jebkuram žāvētājam vai termiskajam dzesētājam, kas atbilst 8.1.11.4. punktā norādītajām pārbaudes prasībām.
9.4.9. O2 mērījumi
Lai izmērītu O2 koncentrāciju neapstrādātās vai atšķaidītās izplūdes gāzēs paraugu partijas vai nepārtrauktas paraugu ņemšanas vajadzībām, izmanto paramagnētiskās noteikšanas (PMD) vai magnetopneimatiskās noteikšanas (MPD) metodi.
9.4.10. Gaisa/degvielas attiecības mērījumi
Lai mērītu gaisa/degvielas attiecību neapstrādātās izplūdes gāzēs nepārtrauktai paraugu ņemšanai, var izmantot cirkona (ZrO2) analizatoru. Lai aprēķinātu izplūdes gāzu plūsmu saskaņā ar VII pielikumu, var izmantot O2 mērījumus ar ieplūdes gaisa vai degvielas plūsmas mērījumiem.
9.4.11. PM mērījumi ar gravimetriskajiem svariem
Lai veiktu paraugu ņemšanas filtra līdzeklī savākto neto PM daudzuma mērījumu, izmanto svarus.
Obligātā prasība paredz, ka svaru izšķirtspēja ir vienāda ar vai zemāka par 6.8. tabulā ieteikto 0,5 mikrogramu atkārtojamību. Ja standarta normalizēšanas un linearitātes pārbaužu vajadzībām svari izmanto iekšējas kalibrēšanas svaru vienības, šīs svaru vienības atbilst 9.5.2. punktā noteiktajām specifikācijām.
Svarus konfigurē, lai nodrošinātu optimālu stabilizācijas laiku un stabilitāti to atrašanās vietā.
9.4.12. Amonjaka (NH3) mērījumi
FTIR (Furjē transformācijas infrasarkanais spektrofotometrs) analizatoru, NDUV vai infrasarkano lāzera analizatoru var izmantot saskaņā ar instrumenta piegādātāja instrukcijām.
9.5. Analītiskās gāzes un masas standarti
9.5.1. Analītiskās gāzes
Analītiskās gāzes atbilst šajā iedaļā paredzētajām precizitātes un tīrības specifikācijām.
9.5.1.1. Gāzu specifikācijas
Ņem vērā šādas gāzu specifikācijas:
a) attīrītas gāzes izmantoto, lai samaisītu ar kalibrēšanas gāzēm un lai pielāgotu mērinstrumentus tā, lai uz nulles kalibrēšanas standartu iegūtu nulles reakciju. izmanto gāzes ar piesārņojumu, kas gāzu cilindrā vai pie nulles gāzes ģeneratora izvada nav lielāks par turpmāk norādītajām vērtībām:
i) 2 % piesārņojums, kas izmērīts attiecībā pret standartapstākļos sagaidāmo vidējo koncentrāciju; piemēram, ja ir sagaidāma CO koncentrācija 100,0 μmol/mol apmērā, būtu atļauts izmantot nulles gāzi ar CO piesārņojumu, kas ir mazāks par vai vienāds ar 2,000 μmol/mol;
ii) piesārņojums atbilstīgi 6.9. tabulai, piemērojams neapstrādātas vai atšķaidītas gāzes mērījumiem;
iii) piesārņojums atbilstīgi 6.10. tabulai, piemērojams neapstrādātas gāzes mērījumiem.
6.9. tabula
Piesārņojuma robežvērtības, kas piemērojamas neapstrādātu vai atšķaidītu izplūdes gāzu mērījumiem (μmol/mol = ppm (3,2))
Sastāvdaļa |
Attīrīts sintētiskais gaiss () |
Attīrīts N 2 () |
THC (C1 ekvivalents) |
≤ 0,05 μmol/mol |
≤ 0,05 μmol/mol |
CO |
≤ 1 μmol/mol |
≤ 1 μmol/mol |
CO2 |
≤ 1 μmol/mol |
≤ 10 μmol/mol |
O2 |
0,205 līdz 0,215 mol/mol |
≤ 2 μmol/mol |
NOx |
≤ 0,02 μmol/mol |
≤ 0,02 μmol/mol |
(1) Nav noteikta prasība, kas paredzētu, ka šiem tīrības līmeņiem jāatbilst starptautiskiem un/vai valsts līmenī atzītiem standartiem. |
6.10. tabula
Piesārņojuma robežvērtības, kas piemērojamas neapstrādātu izplūdes gāzu mērījumiem (μmol/mol = ppm (3,2))
Sastāvdaļa |
A ttīrīts sintētiskais gaiss () |
Attīrīts N 2 () |
THC (C1 ekvivalents) |
≤ 1 μmol/mol |
≤ 1 μmol/mol |
CO |
≤ 1 μmol/mol |
≤ 1 μmol/mol |
CO2 |
≤ 400 μmol/mol |
≤ 400 μmol/mol |
O2 |
0,18 līdz 0,21 mol/mol |
– |
NOx |
≤ 0,1 μmol/mol |
≤ 0,1 μmol/mol |
(1) Nav noteikta prasība, kas paredzētu, ka šiem tīrības līmeņiem jāatbilst starptautiskiem un/vai valsts līmenī atzītiem standartiem. |
b) Ar FID analizatoru izmanto turpmāk minētās gāzes.
i) Izmanto FID degvielu ar H2 koncentrāciju (0,39 līdz 0,41) mol/mol, pārējais He vai N2. Maisījuma sastāvā esošie THC nepārsniedz 0,05 μmol/mol.
ii) Izmanto FID deglim paredzētu gaisu, kas atbilst šā punkta a) apakšpunktā noteiktajām attīrīta gaisa specifikācijām.
iii) FID nulles gāze. Liesmas jonizācijas detektorus iestata uz nulli, izmantojot attīrītu gaisu, kas atbilst šā punkta a) apakšpunktā noteiktajām specifikācijām, ņemot vērā, ka uz attīrītā gaisa O2 koncentrācijas vērtību neattiecas nekādi ierobežojumi.
iv) FID propāna kontroles gāze. THC FID normalizē un kalibrē ar propāna, C3H8, kontroles koncentrācijām. To kalibrē, pamatojoties uz oglekļa skaita bāzes vērtību 1 (C1);
v) Rezervēts.
c) Izmanto turpmāk norādītos maisījumus, gāzēm ietilpstot ± 1,0 % robežās no starptautiski un/vai valsts mērogā atzītu standartu faktiskās vērtības vai no citu gāzu standartiem, kas ir apstiprināti:
i) rezervēts;
ii) rezervēts;
iii) C3H8, pārējais attīrīts sintētiskais gaiss un/vai N2 (attiecīgā gadījumā);
iv) CO, pārējais attīrīts N2;
v) CO2, pārējais attīrīts N2;
vi) NO, pārējais attīrīts N2;
vii) NO2, pārējais attīrīts sintētiskais gaiss;
viii) O2, pārējais attīrīts N2;
ix) C3H8, CO, CO2, NO, pārējais attīrīts N2;
x) C3H8, CH4, CO, CO2, NO, pārējais attīrīts N2.
d) Var izmantot gāzes no grupām, kas nav uzskaitītas šā punkta c) apakšpunktā (piemēram, metanolu gaisā, ko var izmantot reakcijas koeficientu noteikšanai), ja vien tās ietilpst ± 3,0 % robežās no starptautiski un/vai valsts mērogā atzītu standartu faktiskās vērtības un atbilst 9.5.1.2. punktā noteiktajām stabilitātes prasībām.
e) Var ģenerēt kalibrēšanas gāzes, izmantojot precīzu sajaukšanas ierīci, piemēram, gāzu dalītāju, lai atšķaidītu gāzes ar attīrītu N2 vai attīrītu sintētisko gaisu. Ja gāzes dalītāji atbilst 9.4.5.6. punktā noteiktajām specifikācijām un sajaucamās gāzes atbilst šā punkta a) un c) apakšpunktam, uzskata, ka sajaukšanas rezultātā iegūtie maisījumi atbilst 9.5.1.1. punkta prasībām.
9.5.1.2. Koncentrācija un derīguma termiņš
Reģistrē gāzes piegādātāja norādīto kalibrēšanas standartgāzes koncentrāciju un tās derīguma termiņu.
a) Nevienu kalibrēšanas etalongāzi nedrīkst izmantot pēc derīguma termiņa beigām, izņemot šā punkta b) apakšpunktā paredzēto gadījumu.
b) Kalibrēšanas gāzes var marķēt atkārtoti un izmantot pēc to derīguma termiņa beigām, ja ir saņemta iepriekšēja tipa apstiprinātājas vai sertifikācijas iestādes atļauja.
9.5.1.3. Gāzu pārvade
Gāzes pārvada no to avota uz analizatoriem, izmantojot komponentus, kas ir paredzēti tikai šo gāzu regulēšanai un pārvadei.
Jāievēro visu kalibrēšanas gāzu uzglabāšanas laiks. Jāreģistrē ražotāja noteiktās kalibrēšanas gāzes derīguma termiņa beigas.
9.5.2. Masas standarti
Izmanto PM svaru kalibrēšanas svaru vienības, kas ir sertificētas, apliecinot, ka tās ietilpst 0,1 % no starptautiski un/vai valsts mērogā atzītajos standartos paredzētās nenoteiktības. Kalibrēšanas svaru vienības var sertificēt jebkura kalibrēšanas laboratorija, kas nodrošina atbilstību starptautiski un/vai valsts mērogā atzītiem standartiem. Nodrošina, ka mazākās kalibrēšanas svaru vienības masa ne vairāk kā desmit reižu pārsniedz neizmantota PM paraugu ņemšanas līdzekļa masu. Kalibrēšanas ziņojumā norāda arī svaru vienību blīvumu.
1. papildinājums
Daļiņu skaita emisijas mērīšanas iekārtas
1. Mērījumu testa procedūra
1.1. Paraugu ņemšana
Emitēto daļiņu skaitu mēra, veicot nepārtrauktu paraugu ņemšanu no daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmas, kā noteikts šā pielikuma 9.2.3. punktā, vai no pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmas, kā noteikts šā pielikuma 9.2.2. punktā.
1.1.1. Atšķaidītāju filtrēšana
Atšķaidītāju, ko atšķaidīšanas sistēmā izmanto izplūdes gāzu pirmējā atšķaidīšanā un attiecīgos gadījumos otrējā atšķaidīšanā, filtrē ar filtriem, kas atbilst augstas efektivitātes cietdaļiņu gaisa (HEPA) filtru prasībām, kā noteikts 1. panta 19. punktā. Atšķaidītāju pirms filtrēšanas ar HEPA filtru drīkst pēc izvēles attīrīt ar kokogles skrubi, lai samazinātu un stabilizētu ogļūdeņraža koncentrāciju atšķaidītājā. Ieteicams pirms HEPA filtra un attiecīgā gadījumā pēc kokogles skrubja ievietot rupjo daļiņu filtru.
1.2. Daļiņu skaita plūsmas parauga kompensēšana – pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmas
Lai kompensētu masas plūsmu, kas no atšķaidīšanas sistēmas paņemta daļiņu skaita paraugam, paņemto (filtrēto) masas plūsmu ieplūdina atpakaļ atšķaidīšanas sistēmā. Cita iespēja ir kopējo masas plūsmu atšķaidīšanas sistēmā matemātiski koriģēt atbilstīgi paņemtajam daļiņu skaita plūsmas paraugam. Ja kopējā masas plūsma, kas paņemta no atšķaidīšanas sistēmas daļiņu skaita plūsmas parauga un cietdaļiņu masas parauga summai, ir mazāka par 0,5 % no kopējās atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmas atšķaidīšanas tunelī (med), šo korekciju vai atpakaļplūsmu var neņemt vērā.
1.3. Daļiņu skaita plūsmas parauga kompensēšana – daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmas
1.3.1. |
Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmās kontrolējot paraugu ņemšanas proporcionalitāti, ņem vērā masas plūsmu, kas paņemta no atšķaidīšanas sistēmas daļiņu skaita paraugam. To panāk, vai nu ieplūdinot daļiņu skaita plūsmas paraugu atpakaļ atšķaidīšanas sistēmā pirms plūsmas mērierīces, vai ar matemātisku korekciju, kā norādīts 1.3.2. punktā. Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmas gadījumā (kopējā parauga ņemšanas tips) veic cietdaļiņu skaita paraugiem ņemtās masas plūsmas korekciju atbilstoši cietdaļiņu masas aprēķiniem, kā norādīts 1.3.3. punktā. |
1.3.2. |
Momentānu izplūdes gāzu plūsmas ātrumu atšķaidīšanas sistēmās (qmp), ko izmanto, lai kontrolētu paraugu ņemšanas proporcionalitāti, koriģē saskaņā ar vienu no šādām metodēm: a) gadījumā, ja daļiņu skaita parauga plūsma tiek ignorēta: 6-20. vienādojumu aizstāj ar šādu:
kur:
signāls q ex, ko pārraida uz daļējas plūsmas sistēmas regulatoru, pastāvīgi ir ar ± 0,1 % precizitāti no qm dew, un to pārraida ar vismaz 1 Hz frekvenci; b) ja pilnībā vai daļēji ignorē iegūto daļiņu skaita plūsmas paraugu, bet līdzvērtīgu plūsmu ievada atpakaļ atšķaidīšanas sistēmā pirms plūsmas mērierīces, šā pielikuma 8.1.8.6.1. punkta 6-20. vienādojumu aizstāj ar šādu:
kur:
Starpībai starp q ex un q sw, kas nosūtīta daļējas plūsmas regulētājā, nepārtraukti jābūt ar ± 0,1 % precizitāti no qm dew. Signālu (vai signālus) nosūta ar frekvenci, kas ir vismaz 1 Hz. |
1.3.3. |
PM mērījumu korekcija Ja daļiņu skaita plūsmas paraugu ņem no daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmas (kopējā parauga ņemšanas tips), cietdaļiņu masas (m PM) aprēķinu, kas veikts VII pielikuma 2.3.1.1. punktā, koriģē saskaņā ar turpmāk norādīto, lai ņemtu vērā paraugam paņemto plūsmu. Šis labojums nepieciešams pat tad, ja paņemtā filtrētā plūsma tiek ievadīta atpakaļ daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmā.
kur:
|
1.3.4. |
Daļējas plūsmas atšķaidīšanas paraugu ņemšanas proporcionalitāte Nolūkā kontrolēt, lai daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmā ņemtu paraugu, kas proporcionāls izplūdes gāzu masas plūsmas ātrumam, daļiņu skaita mērījumos izmanto izplūdes gāzu masas plūsmas ātrumu, ko nosaka saskaņā ar vienu no šā pielikuma 8.4.1.3.–8.4.1.7. punktā minētajām metodēm. Proporciju kvalitāti pārbauda, piemērojot regresijas analīzi starp paraugu un izplūdes gāzes plūsmu saskaņā ar šā pielikuma 8.2.1.2. punktu. |
1.3.5. |
Daļiņu skaita aprēķināšana PN noteikšana un aprēķināšana ir noteikta VII pielikuma 5. papildinājumā. |
2. Mērierīces
2.1. Specifikācija
2.1.1. Sistēmas pārskats
2.1.1.1. |
Daļiņu paraugu ņemšanas sistēma sastāv no zondes vai paraugu ņemšanas punkta, kas iegūst paraugu no viendabīgi samaisītas plūsmas atšķaidīšanas sistēmā, kā aprakstīts šā pielikuma 9.2.2. vai 9.2.3. punktā, kā arī no gaistošo daļiņu noņēmēja (VPR) augšupējā virzienā no daļiņu skaitītāja (PNC) un no piemērotām pārvades caurulēm. |
2.1.1.2. |
Daļiņu izmēra iepriekšēju klasifikatoru (piemēram, ciklona vai ietekmes u. c.) ieteicams ievietot pirms VPR ieplūdes atveres. Tomēr ir pieņemams arī, ka tā vietā paraugu ņemšanas zonde darbojas kā atsevišķa iepriekšēja separatora aizstājējs, kā parādīts 6.8. attēlā. Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmās ir pieļaujams izmantot vienu un to pašu iepriekšējo klasifikatoru cietdaļiņu masas un daļiņu skaita paraugu ņemšanai, un daļiņu skaita paraugu atšķaidīšanas sistēmā ņem aiz iepriekšējā klasifikatora. Drīkst izmantot arī atsevišķus iepriekšējos klasifikatorus, daļiņu skaita paraugu atšķaidīšanas sistēmā ņemot pirms cietdaļiņu masas iepriekšējā klasifikatora. |
2.1.2. Vispārīgās prasības
2.1.2.1. |
Daļiņu paraugu ņemšanas punkts ir novietots atšķaidīšanas sistēmā. Paraugu ņemšanas zondes gals vai daļiņu paraugu ņemšanas punkts un pārvades caurule (PTT) kopā veido daļiņu pārvades sistēmu (PTS). PTS vada paraugu no atšķaidīšanas tuneļa uz ieeju VPR. PTS atbilst turpmāk izklāstītajiem nosacījumiem. Pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmās un daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmās frakciju parauga ņemšanai (kā noteikts šā pielikuma 9.2.3. punktā) paraugu ņemšanas zondi ievieto tuvu tuneļa centra līnijai, 10–20 tuneļa diametrus lejpus gāzes atveres, vērstu pret gāzes plūsmu tunelī un ar asi pie gala paralēli atšķaidīšanas tunelim. Paraugu ņemšanas zondi novieto atšķaidīšanas ceļā tā, lai paraugu ņemtu no homogēna atšķaida/izplūdes gāzu maisījuma. Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmās kopēja parauga ņemšanai (kā noteikts šā pielikuma 9.2.3. punktā) daļiņu paraugu ņemšanas punktu vai paraugu ņemšanas zondi ievieto makrodaļiņu pārvades caurulē pirms cietdaļiņu filtra turētāja, plūsmas mērierīces un jebkura parauga ņemšanas/apvada bifurkācijas punkta. Paraugu ņemšanas punkts vai paraugu ņemšanas zonde ir novietota tā, lai paraugu ņemtu no homogēna atšķaida/izplūdes gāzu maisījuma. Daļiņu paraugu ņemšanas zondei jābūt tādā izmērā, lai netraucētu daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmas darbību. Gāzes paraugs, ko laiž caur PTS, atbilst turpmāk izklāstītajiem nosacījumiem. a) Pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmās plūsmas Reinoldsa skaitlis (Re) ir < 1 700 . b) Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmās plūsmas Reinoldsa skaitlis (Re) pārvades caurulē (PTT), proti, aiz paraugu ņemšanas zondes vai punkta, ir < 1 700 . c) Paraugs daļiņu pārvades sistēmā (PTS) atrodas ≤ 3 sekundes. d) Jebkuru citu paraugu ņemšanas konfigurāciju daļiņu pārvades sistēmā (PTS) uzskata par pieļaujamu, ja tā nodrošina līdzvērtīgu izkļūšanu daļiņām ar 30 nm. e) Izejas caurule (OT), pa kuru vada atšķaidīto paraugu no ātri gaistošo daļiņu savācēja (VPR) uz daļiņu skaitītāja (PNC) ieplūdes atveri, atbilst turpmāk minētajām īpašībām. f) Tās iekšējais diametrs ir ≥ 4 mm. g) Gāzes parauga plūsma izejas caurulē (OT) atrodas ≤ 0,8 sekundes. h) Jebkuru citu paraugu ņemšanas konfigurāciju izejas caurulē (OT) uzskata par pieļaujamu, ja tā nodrošina līdzvērtīgu izkļūšanu daļiņām ar 30 nm. |
2.1.2.2. |
VPR iekļauj ierīces paraugu atšķaidīšanai un ātri gaistošo daļiņu savākšanai. |
2.1.2.3. |
Visas atšķaidīšanas sistēmas un paraugu ņemšanas sistēmas detaļas no izplūdes caurules līdz daļiņu skaitītājam (PNC), kuras saskaras ar neapstrādātu vai atšķaidītu izplūdes gāzi, tiek konstruētas tā, lai samazinātu daļiņu nogulsnēšanos. Visas detaļas ir izgatavotas no elektrību vadošiem materiāliem, kas nereaģē ar izplūdes gāzu sastāvdaļām, un tās ir elektriski iezemētas, lai novērstu elektrostatiskos efektus. |
2.1.2.4. |
Daļiņu paraugu ņemšanas sistēmā izmanto labu aerosolo vielu ņemšanas praksi, kas ietver izvairīšanos no asiem pagriezieniem un pēkšņām šķērsgriezuma izmaiņām, gludu iekšējo virsmu izmantošanu un paraugu ņemšanas līnijas garuma samazināšanu. Ir pieļaujamas pakāpeniskas šķērsgriezuma maiņas. |
2.1.3. Īpašas prasības
2.1.3.1. |
Daļiņu paraugs nedrīkst izplūst caur sūkni, pirms nav izplūdis caur daļiņu skaitītāju (PNC). |
2.1.3.2. |
Ieteicams iepriekšējs parauga klasifikators. |
2.1.3.3. |
Parauga iepriekšējas sagatavošanas vienība 2.1.3.3.1. Tai jāspēj atšķaidīt paraugu vienā vai vairākos posmos tā, lai sasniegtu daļiņu skaita koncentrāciju, kas ir zemāka par PNC atsevišķu daļiņu skaitīšanas režīma augšējo slieksni ar gāzes temperatūru zem 308 K (35 oC) pirms ieplūdes atveres PNC. 2.1.3.3.2. Tai jāiekļauj sākotnējais karstās atšķaidīšanas posms, pēc kura paraugu izvada ≥ 423 K (150 oC) un ≤ 673 K (400 oC) temperatūrā un atšķaida vismaz 10 pakāpē. 2.1.3.3.3. Tā kontrolē karsēšanas posmus līdz vienmērīgai nominālai darba temperatūrai diapazonā, kas noteikts 2.1.4.3.2. punktā, ar ±10 oC pielaidi. Tā sniedz norādi, vai karsēšanas posmi ir pareizā darba temperatūrā. 2.1.3.3.4. Tā visā VPR nodrošina daļiņu koncentrācijas samazināšanas koeficientu (fr (di )), kā noteikts 2.2.2.2. punktā, kas attiecīgi nav lielāks par 30 un 20 procentiem nekā daļiņām ar 30 nm un 50 nm elektriskās mobilitātes diametru un nav mazāks par 5 % nekā daļiņām ar 100 nm elektriskās mobilitātes diametru. 2.1.3.3.5. Karsējot un samazinot tetrakontāna daļējo spiedienu, sasniedz > 99,0 % iztvaikošanu 30 nm tetrakontāna (CH3(CH2)38CH3) daļiņām ar ≥ 10 000 cm–3 ieplūdes koncentrāciju. |
2.1.3.4. |
Daļiņu skaitītājs (PNC) 2.1.3.4.1. Darbojas pilnas plūsmas darba apstākļos. 2.1.3.4.2. Tā skaitīšanas precizitātei pēc izsekojama standarta 1 cm–3 diapazonā jābūt ± 10 procentu robežās līdz PNC vienotā daļiņu skaitīšanas režīma augšējai robežai. Ja ilgstošā laika posmā ņemtu paraugu vidējā koncentrācija ir zemāka par 100 cm–3, drīkst pieprasīt pierādīt PNC precizitāti ar augstu statistisko ticamību. 2.1.3.4.3. PNC nolasāmībai jābūt vismaz 0,1 daļiņa cm–3, ja koncentrācija ir zemāka par 100 cm–3. 2.1.3.4.4. Izmantojot atsevišķu daļiņu skaitīšanas režīmu, daļiņu koncentrācijas vērtībām jābūt ar lineāru sakritību pilnā mērījumu diapazonā. 2.1.3.4.5. Datu ziņošanas frekvencei jābūt vienādai ar vai lielākai par 0,5 Hz. 2.1.3.4.6. Reakcijas laikam jābūt mērītajā koncentrācijas diapazonā, kurš mazāks par 5 sekundēm. 2.1.3.4.7. Jāievieš sakritības korekcijas funkcija maksimāli līdz 10 % no korekcijas, un drīkst izmantot iekšējās kalibrēšanas koeficientu, kā noteikts 2.2.1.3. punktā, bet nedrīkst izmantot nevienu citu algoritmu, lai labotu vai noteiktu skaitīšanas efektivitāti. 2.1.3.4.8. Skaitīšanas efektivitātei daļiņām ar 23 nm (± 1 nm) un 41 nm (± 1 nm) elektriskās mobilitātes diametra izmēru jābūt attiecīgi 50 % (± 12 %) un > 90 %. Šādu skaitīšanas efektivitāti var iegūt ar iekšējiem līdzekļiem (piemēram, instrumenta konstrukcijas kontroli) vai ārējiem līdzekļiem (piemēram, izmēru iepriekšēju klasifikāciju). 2.1.3.4.9. Ja PNC izmanto darbināšanas šķidrumu, tas jāmaina tik bieži, cik norādījis ražotājs. |
2.1.3.5. |
Pie PNC ieplūdes atveres ir jāveic spiediena un/vai temperatūras mērījumi, ja tos neuztur zināmā vienmērīgā līmenī punktā, kurā kontrolē PNC plūsmas ātrumu, un tie jānorāda nolūkā koriģēt daļiņu koncentrācijas mērījumus standarta apstākļos. |
2.1.3.6. |
Kopējais uzturēšanās laiks PTS, VPR un OT, pieskaitot PNC reakcijas laiku, nedrīkst pārsniegt 20 sekundes. |
2.1.3.7. |
Visas daļiņu skaita paraugu ņemšanas sistēmas (PTS, VPR, OT un PNC) pārveides laiku nosaka, iesmidzinot aerosolu tieši PTS ieplūdes atverē. Aerosols jāsmidzina ne ilgāk par 0,1 sekundi. Testā izmantotajam aerosolam izraisa koncentrācijas maiņu 60 % apmērā no pilnas skalas (FS). Koncentrācijas līmeni reģistrē. Daļiņu skaita koncentrācijas un izplūdes gāzu plūsmas signālu laika izlīdzināšanai nepieciešamo pārveides laiku nosaka kā laiku no maiņas (t0) līdz laikam, kad reakcija ir 50 % no galīgā nolasījuma (t50). |
2.1.4. Ieteicamās sistēmas apraksts
Šajā punktā aprakstīta ieteicamā prakse daļiņu skaita mērīšanai. Tomēr ir pieļaujama jebkura sistēma, kas atbilst 2.1.2. vai 2.1.3. punkta veiktspējas specifikācijām.
6.9. un 6.10. attēlā dota shematiska ieteicamās daļiņu paraugu ņemšanas sistēmas konfigurācija attiecīgi daļējas un pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmām.
6.9. attēls
Ieteicamās daļiņu paraugu ņemšanas sistēmas shēma – daļējas plūsmas paraugu ņemšana
6.10. attēls
Ieteicamās daļiņu paraugu ņemšanas sistēmas shēma – pilnas plūsmas paraugu ņemšana
2.1.4.1. Paraugu ņemšanas sistēmas apraksts
Daļiņu paraugu ņemšanas sistēmu veido paraugu ņemšanas zondes gals vai daļiņu paraugu ņemšanas punkts atšķaidīšanas sistēmā, daļiņu pārvades caurule (PTT), daļiņu iepriekšējais klasifikators (PCF) un gaistošo daļiņu noņēmējs (VPR) pirms daļiņu skaita koncentrācijas mērīšanas (PNC) mezgla. VPR ietver ierīces paraugu atšķaidīšanai (daļiņu skaita atšķaidītāji: PND 1 un PND 2) un daļiņu tvaicēšanai (tvaicēšanas caurule ET). Testa gāzes plūsmas paraugu ņemšanas zonde vai paraugu ņemšanas punkts atšķaidīšanas ceļā ir veidots tā, lai gāzes plūsmas paraugu varētu paņemt no homogēna atšķaida/izplūdes gāzu maisījuma. Kopējais uzturēšanās laiks sistēmā, pieskaitot PNC reakcijas laiku, nedrīkst pārsniegt 20 sekundes.
2.1.4.2. Daļiņu pārvades sistēma
Paraugu ņemšanas zondes gals vai daļiņu paraugu ņemšanas punkts un pārvades caurule (PTT) kopā veido daļiņu pārvades sistēmu (PTS). PTS vada paraugu no atšķaidīšanas tuneļa līdz ieejai pirmajā daļiņu skaita atšķaidītājā. PTS atbilst turpmāk izklāstītajiem nosacījumiem.
Pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmās un daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmās frakciju parauga ņemšanai (kā noteikts šā pielikuma 9.2.3. punktā) paraugu ņemšanas zondi ievieto tuvu tuneļa centra līnijai, 10–20 tuneļa diametrus lejpus gāzes atveres, vērstu pret gāzes plūsmu tunelī un ar asi pie gala paralēli atšķaidīšanas tunelim. Paraugu ņemšanas zondi novieto atšķaidīšanas ceļā tā, lai paraugu ņemtu no homogēna atšķaida/izplūdes gāzu maisījuma.
Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmās kopēja parauga ņemšanai (kā noteikts šā pielikuma 9.2.3. punktā) daļiņu paraugu ņemšanas punktu ievieto cietdaļiņu pārvades caurulē pirms cietdaļiņu filtra turētāja, plūsmas mērierīces un jebkura parauga ņemšanas/apvada bifurkācijas punkta. Paraugu ņemšanas punkts vai paraugu ņemšanas zonde ir novietota tā, lai paraugu ņemtu no homogēna atšķaida/izplūdes gāzu maisījuma.
Gāzes paraugs, ko laiž caur PTS, atbilst turpmāk izklāstītajiem nosacījumiem.
Plūsmas Reinoldsa skaitlis (Re) ir < 1 700 .
Paraugs daļiņu pārvades sistēmā (PTS) atrodas ≤ 3 sekundes.
Jebkuru citu PTS paraugu ņemšanas konfigurāciju uzskata par pieļaujamu, ja tā nodrošina līdzvērtīgu izkļūšanu daļiņām ar 30 nm elektriskās mobilitātes diametru.
Izejas caurule (OT), pa kuru vada atšķaidīto paraugu no ātri gaistošo daļiņu savācēja (VPR) uz daļiņu skaitītāja (PNC) ieplūdes atveri, atbilst turpmāk minētajām īpašībām.
Tās iekšējais diametrs ir ≥ 4 mm.
Gāzes plūsmas parauga uzturēšanās laiks POT ir ≤ 0,8 sekundes.
Jebkuru citu OT paraugu ņemšanas konfigurāciju uzskata par pieļaujamu, ja tā nodrošina līdzvērtīgu izkļūšanu daļiņām ar 30 nm elektriskās mobilitātes diametru.
2.1.4.3. Daļiņu iepriekšējs klasifikators
Ieteicamo daļiņu iepriekšējo klasifikatoru novieto pirms VPR. Iepriekšējā klasifikatora 50 % iegriezuma punkta daļiņu diametrs ir robežās no 2,5 μm līdz 10 μm pie tilpuma plūsmas ātruma, ko izvēlējās emitēto daļiņu skaita paraugu ņemšanai. Iepriekšējais klasifikators nodrošina, ka vismaz 99 % no 1 μm daļiņu masas koncentrācijas, kas iekļūst iepriekšējā klasifikatorā, šķērso iepriekšējā klasifikatora izeju ar tilpuma plūsmas ātrumu, ko izvēlējās emitēto daļiņu skaita paraugu ņemšanai. Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmās cietdaļiņu masas un daļiņu skaita paraugu ņemšanai ir pieļaujams izmantot vienu un to pašu iepriekšējo klasifikatoru, un daļiņu skaita paraugu atšķaidīšanas sistēmā ņem aiz iepriekšējā klasifikatora. Drīkst izmantot arī atsevišķus iepriekšējos klasifikatorus, daļiņu skaita paraugu atšķaidīšanas sistēmā ņemot pirms cietdaļiņu masas iepriekšējā klasifikatora.
2.1.4.4. Gaistošo daļiņu noņēmējs (VPR)
VPR veido virknē novietots viens daļiņu skaita atšķaidītājs (PND 1), tvaicēšanas caurule un otrs atšķaidītājs (PND 2). Šī atšķaidīšanas funkcija samazina daļiņu koncentrācijas mērīšanas mezglā ienākošā parauga daļiņu skaita koncentrāciju līdz līmenim, kas zemāks par PNC atsevišķu daļiņu skaitīšanas režīma augšējo slieksni, un slāpē nukleāciju paraugā. VPR norāda, vai temperatūra PND 1 un tvaicēšanas caurulē atbilst to pareizai darbības temperatūrai.
Karsējot un samazinot tetrakontāna daļējo spiedienu, VPR nodrošina, ka iztvaiko > 99,0 % no 30 nm tetrakontāna daļiņām (CH3(CH2)38CH3), kam ieplūdes koncentrācija ir ≥ 10 000 cm–3. Tas arī visā VPR nodrošina daļiņu koncentrācijas samazinājuma koeficientu (f r), kas daļiņām ar 30 nm un 50 nm elektriskās mobilitātes diametru ir attiecīgi ne vairāk par 30 % un 20 % lielāks un ne vairāk par 5 % mazāks nekā daļiņām ar 100 nm elektriskās mobilitātes diametru.
2.1.4.4.1. Pirmā daļiņu skaita atšķaidīšanas ierīce (PND 1)
Pirmā daļiņu skaita atšķaidīšanas ierīce ir īpaši konstruēta, lai tā atšķaidītu daļiņu skaita koncentrāciju un darbotos (sienas) temperatūrā robežās no 423 K līdz 673 K (150 oC līdz 400 oC). Sienas temperatūras iestatījums būtu jānotur vienmērīgā darbības nominālā temperatūrā šajās robežās ar ±10 oC pielaidi, un tā nedrīkstētu pārsniegt tvaicēšanas caurules (ET) sienas temperatūru (2.1.4.4.2. punkts). Atšķaidītājā būtu jāievada ar HEPA filtru filtrēts atšķaidīšanas gaiss, un tā veiktspējai būtu jābūt ar atšķaidīšanas koeficientu no 10 līdz 200 reizēm.
2.1.4.4.2. Tvaicēšanas caurule (ET)
Visā ET garumā ir jākontrolē sienas temperatūra, lai tā būtu lielāka par vai vienāda ar pirmās daļiņu skaita atšķaidīšanas ierīces temperatūru, un sienas temperatūra jānotur konstantā darbības nominālā temperatūrā robežās no 300 oC līdz 400 oC ar pielaidi ±10 oC.
2.1.4.4.3. Otrā daļiņu skaita atšķaidīšanas ierīce (PND 2)
PND 2 ir īpaši konstruēta daļiņu skaita koncentrācijas atšķaidīšanai. Atšķaidītājā ievada ar HEPA filtru filtrētu atšķaidīšanas gaisu, un tam jāspēj nodrošināt vienādu atšķaidīšanas koeficientu 10 līdz 30 reizēs. PND 2 jāizvēlas tāds atšķaidīšanas koeficients robežās no 10 līdz 15, lai daļiņu skaita koncentrācija aiz otrā atšķaidītāja ir zemāka par PNC atsevišķu daļiņu skaitīšanas režīma augšējo slieksni un gāzes temperatūra pirms ieejas PNC ir < 35 oC.
2.1.4.5. Daļiņu skaitītājs (PNC)
PNC atbilst 2.1.3.4. punktā noteiktajām prasībām.
2.2. Daļiņu paraugu ņemšanas sistēmas kalibrēšana/apstiprināšana ( 4 )
2.2.1. Daļiņu skaitītāja kalibrēšana
2.2.1.1 |
Tehniskais dienests nodrošina PNC kalibrēšanas sertifikātu divpadsmit mēnešu laikā pirms emisijas testa veikšanas, pierādot atbilstību ar izsekojamu standartu. |
2.2.1.2. |
Pēc jebkuras būtiskas apkopes veikšanas PNC atkārtoti veic kalibrēšanu un saņem jaunu kalibrēšanas sertifikātu. |
2.2.1.3. |
Kalibrēšanai jābūt izsekojamai pēc standarta kalibrēšanas metodes: a) salīdzinot kalibrējamā PNC reakciju ar kalibrēta aerosola elektrometra reakciju, vienlaicīgi ņemot elektrostatiski klasificētu kalibrēšanas daļiņu paraugus; vai b) salīdzinot kalibrējamā PNC reakciju ar otra PNC reakciju, kurš ir tieši kalibrēts pēc iepriekš minētās metodes. Elektrometru kalibrēšanu veic, izmantojot vismaz sešas standarta koncentrācijas, kas cik vien iespējams vienmērīgi izvietotas PNC mērījumu robežās. Šajos punktos iekļauj nominālu nulles koncentrācijas punktu, kuru izveido, pie katra instrumenta ieplūdes atveres piestiprinot vismaz HEPA H13 klases EN 1822-2008 vai līdzīgas veiktspējas filtrus. Ja kalibrējamajam PNC nepiemēro kalibrēšanas koeficientu, mērīto koncentrāciju vērtībām jābūt ±10 % robežās no standarta koncentrācijas katrai koncentrācijai, izņemot nulles punktu, pretējā gadījumā kalibrējamais PNC jānoraida. Jārēķina un jāreģistrē novirze no abu datu kopu lineārās regresijas. Kalibrējamajam PNC piemēro kalibrēšanas koeficientu, kas ir vienāds ar novirzes apgriezto lielumu. Reakcijas linearitāti aprēķina kā abu datu kopu Pīrsona momentu reizinājumu korelācijas koeficientu kvadrātu (R), un tai jābūt vienādai ar vai lielākai par 0,97. Aprēķinot gan novirzi, gan R, lineārajai regresijai jāiet caur sākuma punktu (nulles koncentrāciju abiem instrumentiem). Atsauces PNC kalibrēšanu veic, izmantojot ne mazāk par sešām standarta koncentrācijām visā PNC mērījumu diapazonā. Vismaz 3 koncentrāciju punktiem jābūt mazākiem par 1 000 cm–3, atlikušos koncentrāciju punktus izvieto robežās no 1 000 cm–3 līdz augstākajai PNC atsevišķu daļiņu skaitīšanas režīma robežai. Šajos punktos iekļauj nominālu nulles koncentrācijas punktu, kuru izveido, pie katra instrumenta ieplūdes atveres piestiprinot vismaz HEPA H13 klases EN 1822-2008 vai līdzīgas veiktspējas filtrus. Kalibrējamam PNC nepiemērojot kalibrēšanas faktoru, mērīto koncentrāciju vērtībām jābūt ±10 % robežās no standarta koncentrācijas katrai koncentrācijai, izņemot nulles punktu, pretējā gadījumā kalibrējamais PNC jānoraida. Jārēķina un jāreģistrē novirze no abu datu kopu lineārās regresijas. Kalibrējamajam PNC piemēro kalibrēšanas koeficientu, kas ir vienāds ar novirzes apgriezto lielumu. Reakcijas linearitāti aprēķina kā abu datu kopu Pīrsona momentu reizinājumu korelācijas koeficientu kvadrātu (R), un tai jābūt vienādai ar vai lielākai par 0,97. Aprēķinot gan novirzi, gan R, lineārajai regresijai jāiet caur sākuma punktu (nulles koncentrāciju abiem instrumentiem). |
2.2.1.4. |
Kalibrēšanā iekļauj arī PNC uztveršanas efektivitātes pārbaudi ar 23 nm elektriskās mobilitātes diametra daļiņām saskaņā ar 2.1.3.4.8. punkta prasībām. Skaitīšanas efektivitātes pārbaude ar 41 nm daļiņām nav nepieciešama. |
2.2.2. Gaistošo daļiņu noņēmēja kalibrēšana/apstiprināšana
2.2.2.1. |
Jaunam mezglam un pēc jebkuras būtiskas apkopes ir nepieciešama kalibrēšana VPR daļiņu koncentrācijas samazinājuma koeficientiem visā atšķaidīšanas iestatījumu diapazonā instrumenta noteiktās nominālās darbības temperatūrā. VPR daļiņu koncentrācijas samazinājuma koeficientam nepieciešama periodiska apstiprināšana, veicot tikai viena iestatījuma pārbaudi, kas raksturīgs mērījumiem autoceļiem neparedzētai mobilai tehnikai, kas aprīkota ar dīzeļdegvielas cietdaļiņu filtru. Tehniskajam dienestam sešu mēnešu laikā pirms emisijas testa jānodrošina kalibrēšanas vai apstiprināšanas sertifikāts attiecībā uz gaistošo daļiņu noņēmēju. Ja gaistošo daļiņu noņēmējā ir iebūvēti temperatūras kontroles signalizētāji, ir pieļaujams 12 mēnešu apstiprināšanas intervāls. VPR raksturīgs daļiņu koncentrācijas samazinājuma koeficients daļiņām ar 30 nm, 50 nm un 100 nm elektriskās mobilitātes diametru. Daļiņu koncentrācijas samazinājuma koeficients (fr
(d) daļiņām ar 30 nm un 50 nm elektriskās mobilitātes diametru ir attiecīgi ne vairāk par 30 % un 20 % lielāks un ne vairāk par 5 % mazāks nekā daļiņām ar 100 nm elektriskās mobilitātes diametru. Apstiprināšanas nolūkā vidējais daļiņu koncentrācijas samazinājuma koeficients ir ±10 % robežās no vidējā daļiņu koncentrācijas samazinājuma koeficienta ( |
2.2.2.2. |
Šo mērījumu testa aerosols ir daļiņas ar 30, 50 un 100 nm elektriskās mobilitātes diametru un minimālo koncentrāciju 5 000 cm-3 VPR ieplūdes atverē. Daļiņu koncentrāciju mēra pirms un pēc sastāvdaļām. Katram daļiņu izmēram daļiņu koncentrācijas samazinājuma koeficientu (fr (di )) rēķina šādi:
kur:
Nin (di ) un Nout (di ) korekciju veic atbilstīgi vienādiem apstākļiem. Vidējo daļiņu koncentrācijas samazinājumu (
Ieteicams kalibrēt un apstiprināt VPR kā vienu mezglu. |
2.2.2.3. |
Tehniskais dienests nodrošina, ka VPR 6 mēnešu laika periodā pirms emisiju testa ir izdots apstiprināšanas sertifikāts, ar kuru apliecina gaistošo daļiņu atdalīšanas efektivitāti. Ja gaistošo daļiņu noņēmējā ir iebūvēti temperatūras kontroles signalizētāji, ir pieļaujams 12 mēnešu apstiprināšanas intervāls. VPR nodrošina vairāk nekā 99,0 % tetrakontāna (CH3(CH2)38CH3) daļiņu savākšanu, kuru elektriskās mobilitātes diametrs nav mazāks par 30 nm ar ≥ 10 000 cm–3 koncentrāciju ieplūdes atverē, ja to darbina ar zemāko atšķaidīšanas iestatījumu ražotāja ieteiktajā darbības temperatūrā. |
2.2.3. Daļiņu skaitīšanas sistēmas pārbaudes procedūras
2.2.3.1. |
Pirms katra testa daļiņu skaitītājam jāspēj reģistrēt mērīto koncentrāciju, kas mazāka par 0,5 daļiņām cm–3, ja daļiņu paraugu ņemšanas sistēmas (VPR un PNC) ieplūdes atverei ir piestiprināts HEPA filtrs, kas ir vismaz EN 1822:2008 H13 klases filtrs. |
2.2.3.2. |
Veicot ikmēneša pārbaudi ar kalibrētu caurplūdes mērītāju, plūsmai daļiņu skaitītājā jāreģistrē mērījuma vērtība 5 % robežās no daļiņu skaitītāja nominālā plūsmas ātruma. |
2.2.3.3. |
Katru dienu pēc vismaz EN 1822:2008 H13 klases HEPA filtra vai līdzvērtīgas veiktspējas filtra pievienošanas daļiņu skaitītāja ieplūdes atverei daļiņu skaitītājam jāspēj reģistrēt ≤ 0,2 cm–3 koncentrācija. Noņemot filtru un ļaujot ieplūst apkārtējam gaisam, daļiņu skaitītājam jārāda mērītās koncentrācijas palielinājums, kas ir ne mazāks par 100 daļiņām cm–3, un jāatgriežas pie ≤ 0,2 cm–3 vērtības, kad ievieto atpakaļ HEPA filtru. |
2.2.3.4. |
Pirms katras testēšanas jāapliecina, ka mērījumu sistēma norāda, ka tvaicēšanas caurule, ja tā ietverta sistēmā, ir sasniegusi pareizu darbības temperatūru. |
2.2.3.5. |
Pirms katras testēšanas jāapliecina, ka mērījumu sistēma norāda, ka atšķaidītājs PND 1 ir sasniedzis pareizu darbības temperatūru. |
2. papildinājums
Iekārtu un papildiekārtu uzstādīšanas prasības
Nr. |
Iekārtas un papildiekārtas |
Uzstādīšana emisiju testa vajadzībām |
1 |
Ieplūdes sistēma |
|
|
Ieplūdes kolektors |
Jā |
|
Kartera emisijas kontroles sistēma |
Jā |
|
Gaisa plūsmas mērītājs |
Jā |
|
Gaisa filtrs |
Jā (i) ii)) |
|
Ieplūdes klusinātājs |
Jā (i) ii)) |
2 |
Izplūdes gāzu sistēma |
|
|
Izplūde aiz pēcapstrādes sistēmas |
Jā |
|
Izplūdes kolektors |
Jā |
|
Savienotājcaurules |
Jā (i) ii)) |
|
Trokšņa slāpētājs |
Jā (i) ii)) |
|
Izpūtējcaurule |
Jā (i) ii)) |
|
Izplūdes bremzes |
Nē () |
|
Uzpūtes iekārta |
Jā |
3 |
Degvielas padeves sūknis |
Jā () |
4 |
Degvielas iesmidzināšanas ierīce |
|
|
Priekšfiltrs |
Jā |
|
Filtrs |
Jā |
|
Sūknis |
Jā |
5 |
Augsta spiediena caurule |
Jā |
|
Iesmidzinātājs |
Jā |
|
Elektroniskā kontroles vienība, sensori utt. |
Jā |
|
Regulatora/kontroles sistēma |
Jā |
|
Automātiska pilnas slodzes apturēšanas ierīce kontroles zobratam atkarībā no atmosfēras apstākļiem |
Jā |
6 |
Šķidruma dzesēšanas iekārta |
|
|
Radiators |
Nē |
|
Ventilators |
Nē |
|
Ventilatora slēgs |
Nē |
|
Ūdensstrūklas sūknis |
Jā () |
|
Termostats |
Jā () |
7 |
Gaisa dzeses sistēma |
|
|
Slēgs |
Nē () |
|
Ventilators vai pūtējs |
Nē () |
|
Temperatūras regulēšanas ierīce |
Nē |
8 |
Uzpūtes aprīkojums |
|
|
Motora tieša piedziņas vai izplūdes gāzu darbināts kompresors |
Jā |
|
Uzpūtes gaisa dzesētājs |
|
|
Dzesētāja sūknis vai ventilators (motora darbināts) |
Nē () |
|
Dzesētāja plūsmas kontrolierīce |
Jā |
9 |
Papildu testgultnes ventilators |
Jā, ja vajadzīgs |
10 |
Pretpiesārņojuma iekārta |
Jā |
11 |
Iedarbināšanas iekārta |
Jā, vai testgultnes aprīkojums () |
12 |
Smēreļļu sūknis |
Jā |
13 |
Konkrētas papildiekārtas, kuras ir saistītas ar iekārtas darbību un kuras var būt uzstādītas autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas motoram, testa veikšanas laikā noņem. Piemēram, šādas palīgierīces (saraksts nav pilnīgs): i) bremžu gaisa kompresors; ii) stūres pastiprinātāja kompresors; iii) balstiekārtas kompresors; iv) gaisa kondicionēšanas sistēma. |
Nē |
(1) Visu ieplūdes sistēmu, kāda nepieciešama paredzētajai izmantošanai, uzstāda šādos gadījumos:
(2) Visu izplūdes sistēmu, kāda nepieciešama paredzētajai izmantošanai, uzstāda šādos gadījumos: (3) Ja izplūdes sistēmas bremzes ir iebūvētas motorā, droseļvārstu fiksē pilnībā atvērtā pozīcijā. (4) Ja nepieciešams, degvielas padeves spiedienu var regulēt, lai panāktu atbilstību spiediena vērtībām konkrētajā motora izmantojumā (jo īpaši, ja izmanto “degvielas atpakaļpadeves” sistēmu). (5) Dzesētāja cirkulāciju rada tikai ar motora ūdens sūkni. Šķidruma dzesēšanu var panākt ar ārējo cirkulāciju, bet šīs ārējās cirkulācijas spiediena zudumiem un spiedienam sūkņa ieplūdē pamatā jāpaliek tādiem pašiem kā motora dzeses sistēmā. (6) Termostatu var iestatīt pilnīgi atvērtā pozīcijā. (7) Gadījumos, kad testa motoram uzstādīts dzesinātāja ventilators vai pūtējs, rezultātiem pieskaita tā patērēto jaudu, izņemot ar gaisu dzesinātu motoru dzesēšanas ventilatorus, kas uzstādīti tieši uz kloķvārpstas. Ventilatora vai pūtēja jaudu nosaka pie tāda apgriezienu skaita, ar kādu veic testu, vai arī veic aprēķinus, izmantojot standarta raksturlielumus vai īstenojot praktiskus izmēģinājumus. (8) Turbopūtes gaisa dzesētus motorus testē ar turbopūtes gaisa dzesēšanu, izmantojot šķidrumdzesi vai gaisdzesi, bet, ja ražotājs vēlas, gaisdzesi var aizstāt ar testu stenda sistēmu. Jebkurā gadījumā jaudu pie katra apgriezienu skaita mēra pie motora gaisa maksimālā spiediena krituma un minimālā temperatūras krituma, ko norādījis ražotājs, turbopūtes gaisa dzesētājā uz izmēģinājumu stenda sistēmas. (9) Elektrisko vai cita veida iedarbināšanas sistēmu jaudu iegūst testa stendā. |
3. papildinājums
Elektroniskā vadības bloka raidītā griezes momenta signāla pārbaude
1. Ievads
Šajā papildinājumā ir izklāstītas pārbaudes prasības gadījumā, ja ražotājs plāno izmantot elektroniskā vadības bloka raidīto griezes momenta signālu motoriem, kam ir šāds aprīkojums, ekspluatācijas pārraudzības testu laikā saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) 2017/655 par ekspluatācijā esošu motoru pārraudzību.
Lietderīgā griezes momenta pamats ir nekoriģēts lietderīgais griezes moments, ko nodrošina motors, tostarp iekārtas un papildiekārtas, kas saskaņā ar 2. papildinājumu ir jāietver emisiju testa vajadzībām.
2. ECU griezes momenta signālu
Pēc motora uzstādīšanas izmēģinājumu stendā, lai veiktu kartēšanas procedūru, nodrošina iespēju nolasīt ECU raidīto griezes momenta signālu saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2017/655 par ekspluatācijā esošu motoru pārraudzību I pielikuma 6. papildinājuma prasībām.
3. Pārbaudes procedūra
Veicot kartēšanas procedūru saskaņā ar 7.6.2. iedaļu, dinamometra izmērītā griezes momenta un ECU raidītā griezes momenta signāla lasījumus ņem vienlaikus vismaz trīs griezes momenta līknes punktos. Vismaz vienu no lasījumiem ņem līknes punktā, kurā griezes moments ir vismaz 98 % no maksimālās vērtības.
ECU raidīto griezes momenta signālu pieņem, neveicot tā korekciju, ja katrā punktā, kur veica mērījumu, koeficients, ko aprēķina, dalot griezes momenta vērtību no dinamometra ar griezes momenta vērtību no ECU, nav mazāks par 0,93 (t. i., 7 % starpība). Šādā gadījumā tipa apstiprinājuma sertifikātā ieraksta, ka ECU raidītais griezes momenta signāls ir verificēts bez koriģēšanas. Ja koeficients vienā vai vairākos testa punktos ir mazāks nekā 0,93, nosaka vidējo korekcijas koeficientu no visiem punktiem, kuros veica lasījumus, un to ieraksta tipa apstiprinājuma sertifikātā. Ja tipa apstiprinājuma sertifikātā ieraksta koeficientu, to piemēro ECU raidītajam griezes momenta signālam, veicot ekspluatācijas pārraudzības testus saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) 2017/655 par ekspluatācijā esošu motoru pārraudzību.
4. papildinājums
Amonjaka mērīšanas procedūra
1. |
Šajā papildinājumā aprakstīta amonjaka (NH3) mērīšanas procedūra. Nelineāriem analizatoriem ir atļauts lietot linearizējošas shēmas. |
2. |
NH3 mērīšanai ir noteikti trīs mērīšanas principi, un var izmantot jebkuru no šiem principiem, ja tas atbilst kritērijiem, kas aprakstīti attiecīgi 2.1., 2.2. vai 2.3. punktā. NH3 mērījumos nav atļauts izmantot gāzes žāvēšanas ierīces. 2.1. Furjē transformācijas infrasarkanais spektrofotometrs (turpmāk “FTIR analizators”) 2.1.1. Mērīšanas princips FTIR analizators izmanto platās frekvenču joslas infrasarkanās spektroskopijas principu. Tas ļauj vienlaicīgi mērīt tās izplūdes gāzes komponentus, kuru standarta spektri ir pieejami ierīcē. Absorbcijas spektru (intensitāti/viļņa garumu) aprēķina ar Furjē transformācijas metodi, balstoties uz izmērīto interferogrammu (intensitāte/laiks). 2.1.2. Uzstādīšana un paraugu ņemšana FTIR analizatoru uzstāda saskaņā ar instrumenta ražotāja instrukcijām. Novērtēšanai izvēlas NH3 viļņu garumu. Paraugu ceļš (paraugu ņemšanas līnija, priekšfiltrs(-i) un vārsti) ir izgatavots no nerūsošā tērauda vai politetrafluoretilēna, un to uzkarsē 383 K (110 oC) un 464 K (191 oC) robežās, lai samazinātu NH3 zudumus un paraugu ņemšanas artefaktus. Turklāt paraugu ņemšanas līnija ir pēc iespējas īsāka. 2.1.3. Savstarpējie traucējumi NH3 spektrālās izšķirtspējas viļņa garums ir 0,5 cm-1 robežās, lai samazinātu savstarpējos traucējumus, ko var radīt citas izplūdes gāzēs esošās gāzes. 2.2. Nedispersīvas ultravioletās rezonanses absorbcijas analizators (NDUV) 2.2.1. Mērīšanas princips NDUV balstās uz tīri fizisku principu. Nav vajadzīgas nekādas palīggāzes vai iekārtas. Fotometra galvenais elements ir gāzizlādes spuldze bez elektrodiem. Tas rada asas struktūras starojumu ultravioletajā diapazonā, ļaujot izmērīt vairākas sastāvdaļas, piemēram, NH3. Fotometriskajai sistēmai ir divkāršs stars laika konstrukcijā, kas paredz mērījumu un standarta stara raidīšanu, izmantojot filtra korelācijas paņēmienu. Lai panāktu augstu mērījumu signāla stabilitāti, divkāršais stars laika konstrukcijā ir apvienots ar divkāršo staru telpas konstrukcijā. Detektora signālu apstrāde palīdz panākt gandrīz nepamanāmu nulles punkta svārstības līmeni. Analizatora kalibrēšanas režīmā stara ceļā ievieto noslēgtu kvarca kiveti, lai iegūtu precīzu kalibrējuma vērtību, jo tiek kompensēti jebkādi kivetes logu atstarojuma un absorbēšanas zudumi. Tā kā kivetes gāzes pildījums ir ļoti stabils, šīs kalibrēšanas metodes rezultātā iegūst ļoti augstu ilgtermiņa fotometra stabilitāti. 2.2.2. Uzstādīšana Analizatoru uzstāda analizatoru korpusā, iegūstot paraugus saskaņā ar instrumenta ražotāja instrukcijām. Analizatora atrašanās vietai ir jāatbalsta ražotāja norādītais svars. Paraugu ceļš (paraugu ņemšanas līnija, priekšfiltrs(-i) un vārsti) ir izgatavots no nerūsējošā tērauda vai politetrafluoretilēna, un to uzkarsē 383 K (110 oC) un 464 K (191 oC) robežās. Turklāt paraugu ņemšanas līnijai jābūt pēc iespējas īsākai. Izplūdes gāzu temperatūras un spiediena, uzstādīšanas vides un vibrāciju ietekme uz mērījumiem ir minimāla. Gāzes analizatoru aizsargā no aukstuma, karstuma un temperatūras izmaiņām, kā arī spēcīgām gaisa plūsmām, putekļu uzkrāšanās, korozīvas vides un vibrācijām. Nodrošina atbilstīgu gaisa cirkulāciju, lai nepieļautu karstuma uzkrāšanos. Lai izkliedētu karstuma zudumus, izmanto visu virsmu. 2.2.3. Šķērsjutība Izvēlas piemērotu spektra diapazonu, lai maksimāli samazinātu papildu gāzu radītos savstarpējos traucējumus. NH3 mērījuma šķērsjutību parasti var radīt SO2, NO2 un NO. Turklāt var izmantot citas metodes, lai samazinātu šķērsjutību: a) traucējumu filtru izmantošana; b) šķērsjutības kompensēšana, mērot šķērsjutības sastāvdaļas un izmantojot mērījumu signālu, lai to kompensētu. 2.3. Infrasarkanais lāzera analizators 2.3.1. Mērīšanas princips Infrasarkanais lāzers, piemēram, regulējams diožu lāzers (TDL) vai kvantu kaskādes lāzers (QCL), var emitēt saskaņotu gaismu attiecīgi tuvākajā infrasarkanajā diapazonā vai vidējā infrasarkanajā diapazonā, ja slāpekļa savienojumiem, tostarp NH3, ir spēcīga absorbcijas spēja. Šā lāzera optika var nodrošināt pulsācijas režīma augstas izšķirtspējas šaurjoslas tuvāko infrasarkano vai vidējo infrasarkano spektru. Tādēļ infrasarkanie lāzera analizatori var samazināt traucējumus, ko izraisa motora izplūdes gāzēs līdzās pastāvošā gāzu spektra pārklāšanās. 2.3.2. Uzstādīšana Analizatoru uzstāda vai nu tieši izpūtējā (in-situ), vai analizatoru korpusā, iegūstot paraugus saskaņā ar instrumenta ražotāja instrukcijām. Ja to uzstāda analizatoru korpusā, paraugu ceļš (paraugu ņemšanas līnija, priekšfiltrs(-i) un vārsti) ir izgatavots no nerūsošā tērauda vai politetrafluoretilēna, un to uzkarsē 383 K (110 oC) un 464 K (191 oC) robežās, lai samazinātu NH3 zudumus un paraugu ņemšanas artefaktus. Turklāt paraugu ņemšanas līnija ir pēc iespējas īsāka. Izplūdes gāzu temperatūras un spiediena, uzstādīšanas vides un vibrāciju ietekme uz mērījumiem ir minimāla, vai arī izmanto kompensēšanas metodes. Attiecīgā gadījumā gaisa apvalks, ko izmanto iekšējos mērījumos instrumenta aizsardzībai, nedrīkst ietekmēt izplūdes gāzu sastāvdaļu koncentrāciju, kas mērīta lejpus ierīces, vai arī citu izplūdes gāzu sastāvdaļu paraugus ņem augšpus ierīces. 2.3.3. Traucējumu pārbaude NH3 infrasarkanajiem lāzera analizatoriem (savstarpējie traucējumi) 2.3.3.1. Piemērošanas joma un biežums Ja NH3 mēra, izmantojot infrasarkano lāzera analizatoru, traucējumu apmēru pārbauda pēc sākotnējās analizatora uzstādīšanas un pēc plašas tehniskās apkopes veikšanas. 2.3.3.2. Traucējumu pārbaudes mērījumu principi Traucējumu gāzes konkrētam infrasarkanajam lāzera analizatoram var radīt traucējumu ar pozitīvu zīmi, izraisot NH3 līdzīgu reakciju. Ja analizators izmanto kompensācijas algoritmus, kuros tiek izmantoti citu gāzu mērījumi, lai gūtu apstiprinājumu par traucējumiem, vienlaikus veic minētos pārējos mērījumus, lai pārbaudītu kompensācijas algoritmus analizatora traucējumu apstiprināšanas laikā. Lai noteiktu infrasarkanā lāzera analizatora traucējumu gāzes, balstās uz pamatotu inženiertehnisko atzinumu. Jāņem vērā, ka traucējumu gāzes, izņemot H2O, ir atkarīgas no instrumenta ražotāja izvēlētās NH3 infrasarkanās absorbcijas joslas. Katram analizatoram nosaka NH3 infrasarkanās absorbcijas joslu. Lai katrai NH3 infrasarkanās absorbcijas joslai noteiktu pārbaudē izmantojamās traucējumu gāzes, balstās uz pamatotu inženiertehnisko atzinumu. |
3. |
Emisijas testa procedūra 3.1. Analizatoru pārbaude Pirms emisijas testa izvēlas analizatora diapazonu. Drīkst izmantot emisiju analizatorus ar automātisku vai manuālu diapazona pārslēgšanu. Testa cikla laikā emisiju analizatoru diapazonu nedrīkst pārslēgt. Nosaka nulles un kontroles reakcijas signāla laiku, ja uz instrumentu neattiecas 3.4.2. punkta noteikumi. Kontroles reakcijas signāla noteikšanai izmanto NH3 gāzi, kas atbilst 4.2.7. punkta specifikācijām. Ir atļauts izmantot atsauces elementus, kas satur NH3 kontroles gāzi. 3.2. Ar emisijām saistīto datu vākšana Testu sērijas sākumā vienlaicīgi uzsāk NH3 datu vākšanu. NH3 koncentrāciju mēra pastāvīgi un datus ar vismaz 1 Hz frekvenci uzglabā datorsistēmā. 3.3. Darbības pēc testa Pēc testa beigām paraugu ņemšanu turpina, līdz beidzas sistēmas reakcijas laiks. Analizatora novirzi saskaņā ar 3.4.1. punktu nosaka vienīgi tad, ja 3.4.2. punktā minētā informācija nav pieejama. 3.4. Analizatora svārstības
|
4. |
Analizatora specifikācija un pārbaude 4.1. Linearitātes prasības Analizators atbilst šā pielikuma 6.5. tabulā noteiktajām linearitātes prasībām. Linearitātes pārbaudi saskaņā ar šā pielikuma 8.1.4. punktu veic vismaz minimālajā frekvencē, kā noteikts šā pielikuma 6.4. tabulā. Saņemot iepriekšēju apstiprinājumu no apstiprinātājas iestādes, ir atļauts izmantot mazāk par 10 atskaites punktiem, ja iespējams pierādīt līdzvērtīgu precizitāti. Linearitātes pārbaudei izmanto NH3 gāzi, kas atbilst 4.2.7. punkta specifikācijām. Ir atļauts izmantot atsauces elementus, kas satur NH3 kontroles gāzi. Instrumenti, kuru signālus izmanto kompensācijas algoritmiem, atbilst šā pielikuma 6.5. tabulā noteiktajām linearitātes prasībām. Linearitātes pārbaudi veic atbilstoši iekšējā audita procedūrām saskaņā ar instrumenta ražotāja vai ISO 9000 prasībām. 4.2. Analizatora specifikācijas Analizatora mērījumu diapazons un reakcijas laiks ir atbilstošs precizitātei, kas nepieciešama NH3 koncentrācijas mērīšanai īslaicīgas un vienmērīgas darbības nosacījumos. 4.2.1. Minimālās noteikšanas robežas Analizatora minimālās noteikšanas robežas ir < 2 ppm visos testēšanas apstākļos. 4.2.2. Precizitāte Precizitāte, kas definēta kā analizatora nolasījuma novirze no atsauces vērtības, nepārsniedz ± 3 % no nolasījuma vai ± 2 ppm, izvēlas lielāko vērtību. 4.2.3. Nulles svārstība Nulles reakcijas svārstību un attiecīgo laika intervālu nosaka instrumenta ražotājs. 4.2.4. Kontroles novirze Kontroles reakcijas novirzi un attiecīgo laika intervālu nosaka instrumenta ražotājs. 4.2.5. Sistēmas reakcijas laiks Sistēmas reakcijas laiks ir ≤ 20 sekundes. 4.2.6. Pieauguma laiks Analizatora pieauguma laiks ir ≤ 5 sekundes. 4.2.7. NH3 kalibrēšanas gāze Izmanto gāzes maisījumu ar šādu ķīmisko sastāvu: NH3 un attīrīts slāpeklis. Patiesā kalibrēšanas gāzes koncentrācija ir ±3 % robežās no tās nominālās vērtības. NH3 koncentrācija ir dota tilpuma vienībās (tilpuma procentos vai tilpuma daļās ppm). Jāreģistrē ražotāja noteiktās kalibrēšanas gāzes derīguma termiņa beigas. 4.2.8. Traucējumu pārbaudes procedūra Traucējumu apstiprināšanu veic, kā aprakstīts turpmāk. a) NH3 analizatoru iedarbina, darbina, iestata nulles un normalizē tāpat kā pirms emisiju testa. b) Sagatavo mitrinātu traucējumu testa gāzi, barbotējot vairāku sastāvdaļu kontroles gāzi caur destilētu H2O slēgtā traukā. Ja paraugu nelaiž caur paraugu žāvētāju, kontrolē trauka temperatūru, lai ģenerētu vismaz tik augstu H2O līmeni, kāds ir emisiju testēšanas laikā maksimāli paredzamais līmenis. Traucējumu kontroles gāzes koncentrācijas izmanto vismaz tik augstā līmenī, kāds ir testēšanas laikā maksimāli paredzamais līmenis. c) Paraugu ņemšanas sistēmā ievada mitrinātu traucējumu testa gāzi. d) Pēc iespējas tuvāk analizatora atverei izmēra mitrinātas traucējumu testa gāzes ūdens molu daļu, x H2O. Piemēram, lai aprēķinātu x H2O, izmēra rasas punktu T dew un absolūto spiedienu p total. e) Lai novērstu kondensēšanos pārvades caurulēs, palīgierīcēs vai vārstos no punkta, kur analizatorā tiek mērīts x H2O, izmanto pamatotu inženiertehnisko atzinumu. f) Analizatora reakcijai ļauj nostabilizēties. g) Analizatoram mērot parauga koncentrāciju, tā rezultātus reģistrē 30 s. Aprēķina šo datu vidējo aritmētisko vērtību. h) Analizators atbilst traucējumu pārbaudes prasībām, ja šā punkta g) apakšpunkta rezultāti atbilst šajā iedaļā paredzētajai pielaidei. i) Traucējumu procedūras atsevišķām traucējumu gāzēm var izpildīt arī atsevišķi. Ja izmantotais traucējumu gāzes daudzums ir lielāks nekā testēšanas laikā paredzamais maksimālais daudzums, katru novēroto traucējumu vērtību proporcionāli samazina, reizinot novēroto traucējumu līmeni ar maksimālās paredzamās koncentrācijas vērtības proporcionālo attiecību pret procedūrā izmantoto faktisko vērtību. Atsevišķās traucējumu pārbaudes var izmantot mazāku H2O koncentrāciju (līdz 0,025 mol/mol H2O satura) nekā maksimālo paredzamo H2O koncentrāciju testa laikā, taču novēroto H2O traucējumu līmeni proporcionāli palielina, reizinot novēroto traucējumu līmeni ar maksimālās paredzamās H2O koncentrācijas vērtības proporcionālo attiecību pret šajā procedūrā izmantoto faktisko vērtību. Proporcionāli koriģēto traucējumu vērtību summai ir jāatbilst šā punkta j) apakšpunktā noteiktajai kopējā traucējuma pielaidei. j) Analizatora kopējam traucējumam jābūt ± 2 % robežās no NH3 vidējā plūsmā svērtās koncentrācijas, kāda sagaidāma pie emisijas robežvērtības. |
5. |
Alternatīvas sistēmas Citas sistēmas vai analizatorus var apstiprināt apstiprinātāja iestāde, ja konstatē, ka tie dod līdzvērtīgus rezultātus atbilstīgi šā pielikuma 5.1.1. punktam. Tādā gadījumā “rezultāts” minētajā iedaļā attiecas uz NH3 vidējo koncentrāciju, kas aprēķināta piemērojamam ciklam. |
5. papildinājums
Sistēmas reakcijas apraksts
1. |
Šajā papildinājumā ir aprakstīts laiks, ko izmanto, lai izteiktu analītisko sistēmu un citu mērīšanas sistēmu reakciju uz ieejas signālu. |
2. |
Kā parādīts 6-11. attēlā, tiek piemēroti šādi laiki: 2.1. Aizkaves laiks ir laika starpība starp izmaiņām komponentā, ko mēra atsauces punktā un sistēmas reakciju 10 % apjomā no galīgā rādījuma (t 10) ar paraugu ņemšanas zondi, definējot to kā atsauces punktu. 2.2. Reakcijas laiks ir laika starpība starp izmaiņu komponentā, ko mēra atsauces punktā un sistēmas reakciju 90 % apjomā no galīgā rādījuma (t 90) ar paraugu ņemšanas zondi, definējot to kā atsauces punktu. 2.3. Kāpumlaiks ir laika starpība 10 % un 90 % apjomā no galīgā rādījuma (t 90 – t 10) 2.4. Transformācijas laiks ir laika starpība starp izmaiņu komponentā, ko mēra atsauces punktā un sistēmas reakciju 50 % apjomā no galīgā rādījuma (t 50) ar paraugu ņemšanas zondi, definējot to kā atsauces punktu. 6-11. attēls Sistēmas reakciju attēlojums ![]() |
VII PIELIKUMS
Datu novērtēšanas un aprēķinu metode
1. Vispārīgās prasības
Emisijas aprēķina saskaņā ar vai nu 2. iedaļu (uz masu pamatots aprēķins), vai 3. iedaļu (uz molāro koncentrāciju pamatots aprēķins). Abas metodes nav atļauts izmantot vienlaikus. Nav prasības veikt aprēķinus saskaņā ar abām iedaļām, t. i., gan ar 2. iedaļu, gan 3. iedaļu.
Īpašas prasības attiecībā uz daļiņu skaita (PN) mērījumiem (attiecīgā gadījumā) ir noteiktas 5. papildinājumā.
1.1. Vispārīgi simboli
2. iedaļa |
3. iedaļa |
Vienība |
Daudzums |
|
A |
m2 |
Laukums |
|
At |
m2 |
Venturi caurules sašaurinājuma šķērsgriezuma laukums |
b, D 0 |
a 0 |
t. n.( (3)) |
y krustošanās ar regresijas taisni |
A/F st |
|
— |
Gaisa un degvielas stehiometriskā attiecība |
|
C |
— |
Koeficients |
C d |
C d |
— |
Izplūdes koeficients |
|
C f |
— |
Plūsmas koeficients |
c |
x |
ppm, tilpuma % |
Koncentrācija/molārā daļa (μmol/mol = ppm) |
c d |
( (1)) |
ppm, tilpuma % |
Koncentrācija uz sausa pamata |
c w |
( (1)) |
ppm, tilpuma % |
Koncentrācija uz mitra pamata |
cb |
( (1)) |
ppm, tilpuma % |
Fona koncentrācija |
D |
x dil |
— |
Atšķaidīšanas koeficients( (2)) |
D 0 |
|
m3/apgr. |
PDP kalibrēšanas funkcijas krustpunkts |
d |
d |
m |
Diametrs |
d V |
|
m |
Venturi caurules sašaurinājuma diametrs |
e |
e |
g/kWh |
Īpatnējais pamats |
e gas |
e gas |
g/kWh |
Gāzveida komponentu īpatnējā emisija |
e PM |
e PM |
g/kWh |
Daļiņu īpatnējā emisija |
E |
1 – PF |
% |
Pārveidošanas lietderība (PF = iespiešanās daļa) |
F s |
|
— |
Stehiometriskais koeficients |
|
f |
Hz |
Frekvence |
f c |
|
- |
Oglekļa koeficients |
|
γ |
- |
Īpatnējo siltumu attiecība |
H |
|
g/kg |
Absolūtais mitrums |
|
K |
- |
Korekcijas koeficients |
K V |
|
|
CFV kalibrēšanas funkcija |
k f |
|
m3/kg degvielas |
Degvielai īpatnējs koeficients |
k h |
|
— |
Mitruma korekcijas koeficients NOx, dīzeļmotori |
k Dr |
k Dr |
— |
Lejupējas korekcijas koeficients |
k r |
k r |
— |
Reģenerācijas koeficients reizinot |
k Ur |
k Ur |
— |
Augšupējas korekcijas koeficients |
k w,a |
|
— |
Korekcijas koeficients ieplūdes gaisa pārrēķināšanai no sausa uz mitru |
k w,d |
|
— |
Korekcijas koeficients atšķaidīšanas gaisa pārrēķināšanai no sausa uz mitru |
k w,e |
|
— |
Korekcijas koeficients atšķaidītu izplūdes gāzu pārrēķināšanai no sausām uz mitrām |
k w,r |
|
— |
Korekcijas koeficients neatšķaidītu izplūdes gāzu pārrēķināšanai no sausām uz mitrām |
μ |
μ |
kg/(m·s) |
Dinamiskā viskozitāte |
M |
M |
g/mol |
Molārmasa (3) |
M a |
( (1)) |
g/mol |
Ieplūdes gaisa molārmasa |
M e |
v |
g/mol |
Izplūdes gāzu molārmasa |
M gas |
M gas |
g/mol |
Gāzveida komponentu molārmasa |
m |
m |
kg |
Masa |
m |
a 1 |
t. n. (3) |
Regresijas taisnes kritums |
|
ν |
m2/s |
Kinemātiskā viskozitāte |
m d |
v |
kg |
Caur daļiņu parauga ņemšanas filtriem izplūdušā atšķaidīšanas gaisa parauga masa |
m ed |
( (1)) |
kg |
Kopējā atšķaidīto izplūdes gāzu masa cikla laikā |
m edf |
( (1)) |
kg |
Līdzvērtīgu atšķaidīto izplūdes gāzu masa testa ciklā |
m ew |
( (1)) |
kg |
Kopējā izplūdes gāzu masa cikla laikā |
m f |
( (1)) |
mg |
Savākto daļiņu parauga masa |
m f,d |
( (1)) |
mg |
Atšķaidīšanas gaisā savākto daļiņu parauga masa |
m gas |
m gas |
g |
Gāzveida emisiju masa testa cikla laikā |
m PM |
m PM |
g |
Daļiņu emisiju masa testa cikla laikā |
m se |
(1) |
kg |
Izplūdes gāzu masa testa cikla laikā |
m sed |
(1) |
kg |
Atšķaidīto izplūdes gāzu masa, kas plūst cauri atšķaidīšanas tunelim |
m sep |
(1) |
kg |
Caur daļiņu savākšanas filtriem izplūdušo atšķaidīto izplūdes gāzu masa |
m ssd |
|
kg |
Sekundārā atšķaidīšanas gaisa masa |
|
N |
- |
Sēriju kopējais skaits |
|
n |
mol |
Vielas daudzums |
|
ṅ |
mol/s |
Vielas daudzuma plūsmas ātrums |
n |
f n |
min-1 |
Motora rotācijas apgriezienu skaits |
n p |
|
r/s |
PDP sūkņa apgriezieni |
P |
P |
kW |
Jauda |
p |
p |
kPa |
Spiediens |
p a |
|
kPa |
Sauss atmosfēras spiediens |
p b |
|
kPa |
Kopējais atmosfēras spiediens |
p d |
|
kPa |
Atšķaidīšanas gaisa piesātināta tvaika spiediens |
p p |
p abs |
kPa |
Absolūtais spiediens |
p r |
p H2O |
kPa |
Ūdens tvaika spiediens |
p s |
|
kPa |
Sauss atmosfēras spiediens |
1 – E |
PF |
% |
Iespiešanās daļa |
qm |
ṁ |
kg/s |
Masas plūsmas ātrums |
qm ad |
( (1)) |
kg/s |
Ieplūdes gaisa masas plūsmas ātrums uz sausa pamata |
qm aw |
( (1)) |
kg/s |
Ieplūdes gaisa masas plūsmas ātrums uz mitra pamata |
qm Ce |
( (1)) |
kg/s |
Oglekļa masas plūsmas ātrums neapstrādātās izplūdes gāzēs |
qm Cf |
( (1)) |
kg/s |
Oglekļa masas ieplūšanas ātrums motorā |
qm Cp |
( (1)) |
kg/s |
Oglekļa masas plūsmas ātrums daļējās atšķaidīšanas sistēmā |
qm dew |
( (1)) |
kg/s |
Atšķaidītu izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata |
qm dw |
( (1)) |
kg/s |
Atšķaidīšanas gaisa masas plūsmas ātrums uz mitra pamata |
qm edf |
( (1)) |
kg/s |
Līdzvērtīgu atšķaidīto izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata |
qm ew |
( (1)) |
kg/s |
Izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata |
qm ex |
( (1)) |
kg/s |
Parauga masas plūsmas ātrums, ko iegūst atšķaidīšanas tunelī |
qm f |
( (1)) |
kg/s |
Degvielas masas plūsmas ātrums |
qm p |
( (1)) |
kg/s |
Izplūdes gāzu parauga plūsma daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmā |
qV |
V̇ |
m3/s |
Tilpuma plūsmas ātrums |
q V CVS |
( (1)) |
m3/s |
CVS tilpuma ātrums |
q V s |
( (1)) |
dm3/min |
Izplūdes gāzu analizatora sistēmas plūsmas ātrums |
q V t |
( (1)) |
cm3/min |
Marķiergāzes plūsmas ātrums |
r |
r |
kg/m3 |
Masas blīvums |
r e |
|
kg/m3 |
Izplūdes gāzu blīvums |
|
r |
- |
Spiedienu attiecības |
r d |
DR |
- |
Atšķaidīšanas pakāpe2 |
|
Ra |
μm |
Vidējais virsmas raupjums |
RH |
|
% |
Relatīvais mitrums |
r D |
β |
m/m |
Diametru attiecība (CVS sistēmas) |
r p |
|
- |
SSV spiediena attiecība |
Re |
Re# |
- |
Reinoldsa skaitlis |
|
S |
K |
Sazerlenda konstante |
s |
s |
- |
Standartnovirze |
T |
T |
°C |
Temperatūra |
|
T |
Nm |
Motora griezes moments |
T a |
|
K |
Absolūtā temperatūra |
t |
t |
s |
Laiks |
Dt |
Dt |
s |
Laika intervāls |
u |
|
- |
Gāzes komponenta un izplūdes gāzu blīvuma rādītāju attiecība |
V |
V |
m3 |
Tilpums |
qV |
V̇ |
m3/s |
Tilpuma ātrums |
V 0 |
|
m3/r |
PDP gāzes tilpums, ko izsūknē vienā apgriezienā |
W |
W |
kWh |
Darbs |
W act |
W act |
kWh |
Testa cikla faktiskais cikla darbs |
WF |
WF |
- |
Svēruma koeficients |
w |
w |
g/g |
Masas daļa |
|
|
mol/mol |
Vidējā plūsmā svērtā koncentrācija |
X 0 |
K s |
s/apgr. |
PDP kalibrēšanas funkcija |
|
y |
- |
Vispārējs mainīgais |
|
|
|
Aritmētiskā vidējā vērtība |
|
Z |
- |
Saspiežamības koeficients |
(1) Skatīt indeksus, piemēram: attiecībā uz sausa gaisa masas plūsmas ātrumu, attiecībā uz degvielas masas plūsmas ātrumu. (2) Atšķaidījuma pakāpe r d 2. iedaļā un DR 3. iedaļā: atšķirīgi simboli bet vienāda nozīme un vienādojumi. Atšķaidījuma pakāpe D 2. iedaļā un x dil 3. iedaļā: atšķirīgi simboli, bet vienāda fiziskā nozīme; (7-124) vienādojums atspoguļo saikni starp x dil un DR. (3) t. n.= tiks noteikts |
1.2. Indeksi
2. iedaļa (1) |
3. iedaļa |
Daudzums |
act |
act |
Faktiskais daudzums |
i |
|
Momentānais mērījums (piem., 1 Hz) |
|
i |
Atsevišķa sērijas vienība |
(1) 2. iedaļā indeksa nozīmi nosaka ar to saistītais daudzums. Piemēram, indekss “d” var norādīt uz sausu pamatu – “c d = koncentrācija uz sausa pamata”, uz atšķaidīšanas gaisu – “p d = atšķaidīšanas gaisa ūdens tvaika spiediens” vai “k w,d = korekcijas koeficients atšķaidīšanas gaisa pārrēķināšanai no sausa uz mitru”, uz atšķaidījuma pakāpi – “r d”. |
1.3. Ķīmisko vielu simboli un saīsinājumi (izmantoti arī kā indeksi)
2. iedaļa |
3. iedaļa |
Daudzums |
Ar |
Ar |
Argons |
C1 |
C1 |
Vienam oglekļa atomam ekvivalents ogļūdeņradis |
CH4 |
CH4 |
Metāns |
C2H6 |
C2H6 |
Etāns |
C3H8 |
C3H8 |
Propāns |
CO |
CO |
Oglekļa monoksīds |
CO2 |
CO2 |
Oglekļa dioksīds |
|
H |
Atomārais ūdeņradis |
|
H2 |
Molekulārais ūdeņradis |
HC |
HC |
Ogļūdeņradis |
H2O |
H2O |
Ūdens |
|
He |
Hēlijs |
|
N |
Atomārais slāpeklis |
|
N2 |
Molekulārais slāpeklis |
NOx |
NOx |
Slāpekļa oksīdi |
NĒ |
NĒ |
Slāpekļa oksīds |
NO2 |
NO2 |
Slāpekļa dioksīds |
|
O |
Atomārais skābeklis |
PM |
PM |
Daļiņas |
S |
S |
Sērs |
1.4. Degvielas sastāva apzīmēšanai izmantotie simboli un saīsinājumi
2. iedaļa (1) |
3. iedaļa (2) |
Daudzums |
w C (4) |
w C (4) |
Oglekļa saturs degvielā, masas daļa [g/g] vai [% masas] |
w H |
w H |
Ūdeņraža saturs degvielā, masas daļa [g/g] vai [% masas] |
w N |
w N |
Slāpekļa saturs degvielā, masas daļa [g/g] vai [% masas] |
w O |
w O |
Skābekļa saturs degvielā, masas daļa [g/g] vai [% masas] |
w S |
w S |
Sēra saturs degvielā, masas daļa [g/g] vai [% masas] |
α |
α |
Ūdeņraža un oglekļa atomu attiecība (H/C) |
ε |
β |
Skābekļa un oglekļa atomu attiecība (O/C) (3) |
γ |
γ |
Sēra un oglekļa atomu attiecība (S/C) |
δ |
δ |
Slāpekļa un oglekļa atomu attiecība (N/C) |
(1) Attiecas uz degvielu ar ķīmisko formulu CHαOεNδSγ (2) Attiecas uz degvielu ar ķīmisko formulu CHαOβSγNδ (3) Jāpievērš uzmanība simbola β dažādajām nozīmēm divās iedaļās attiecībā uz emisiju aprēķināšanu: 2. iedaļā tas attiecas uz degvielu, kuras ķīmiskā formula ir CHαSγNδOε (t. i., formula CβHαSγNδOε, kur β = 1, pieņemot vienu oglekļa atomu uz molekulu), savukārt 3. iedaļā tas attiecas uz skābekļa un oglekļa attiecību ar CHαOβSγNδ. Tad 3. iedaļā izmantotais simbols β atbilst 2. iedaļā izmantotajam simbolam ε. (4) Masas daļa w kopā ar ķīmiskā komponenta simbolu kā indeksu. |
2. Uz masu pamatots emisiju aprēķins
2.1. Neapstrādātu gāzu emisijas
2.1.1. NRSC testu diskrētais režīms
Aprēķina gāzveida emisijas līmeni qm gas, i [g/h] katram stacionāras fāzes testa režīmam i, reizinot gāzveida emisijas koncentrāciju ar tās attiecīgo plūsmu:
|
(7-1) |
kur:
k |
= |
1 attiecībā uz cgasr,w,i (ppm) un k = 10 000 attiecībā uz cgasr,w,i (tilpuma %), |
k h |
= |
NOx korekcijas koeficients [-] attiecībā uz NOx emisijas aprēķinu (sk. 2.1.4. punktu), |
u gas |
= |
komponentam īpatnējs koeficients vai attiecība starp gāzes komponenta blīvumu un izplūdes gāzes blīvumu (-), |
qm ew, i |
= |
izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums i režīmā uz mitra pamata (kg/s), |
c gas, i |
= |
emisiju koncentrācija neapstrādātā izplūdes gāzē i režīmā uz mitra pamata (ppm) vai (tilpuma %). |
2.1.2. Pārejas (NRTC un LSI-NRTC) testa cikli un RMC testi
Kopējo masu attiecībā uz vienu gāzveida emisijas testu m gas (g/tests) aprēķina, reizinot laikam pielāgotas momentānās koncentrācijas un izplūdes gāzes plūsmas, kā arī integrēšanu testa ciklā, izmantojot vienādojumu (7-2):
|
(7-2) |
kur:
f |
= |
datu ņemšanas biežums (Hz), |
k h |
= |
NOx korekcijas koeficients (-), piemērojams tikai NOx emisijas aprēķinam, |
k |
= |
1 attiecībā uz cgasr,w,i (ppm) un k = 10 000 attiecībā uz cgasr,w, i (tilpuma %), |
u gas |
= |
komponentam īpatnējs koeficients (-) (sk. 2.1.5. punktu), |
N |
= |
mērījumu skaits (-), |
qm ew, i |
= |
momentānais izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata (kg/s), |
c gas, i |
= |
momentānā emisiju koncentrācija neapstrādātā izplūdes gāzē uz mitra pamata (ppm) vai (tilpuma %). |
2.1.3. Koncentrācijas pārveidošana no sausa stāvokļa uz mitru
Ja emisijas mēra uz sausa pamata, izmērīto koncentrāciju c d, kas izmērīta uz sausa pamata, pārvērš lielumā c w uz mitra pamata, izmantojot vienādojumu (7-3):
|
(7-3) |
kur:
k w |
= |
pārveidošanas no sausa stāvokļa uz mitru stāvokli koeficients (-), |
c d |
= |
emisiju koncentrācija uz sausa pamata (ppm) vai (tilpuma %). |
Attiecībā uz pilnīgu sadegšanu pārveidošanas no sausa stāvokļa uz mitru stāvokli koeficientu attiecībā uz neapstrādātu izplūdes gāzi pieraksta k w,a (-) un aprēķina, izmantojot vienādojumu (7-4):
|
(7-4) |
kur:
H a |
= |
ieplūdes gaisa mitrums [g H2O/kg sausa gaisa] |
qm f, i |
= |
momentānais degvielas plūsmas ātrums (kg/s), |
qm ad, i |
= |
momentānais ieplūdes gaisa plūsmas ātrums (kg/s), |
p r |
= |
ūdens spiediens pēc dzesētāja (kPa), |
p b |
= |
kopējais barometriskais spiediens (kPa), |
w H |
= |
ūdeņraža saturs degvielā ( % no masas), |
k f |
= |
papildus sadedzinātais tilpums (m3/kg degvielas), |
ar:
|
(7-5) |
kur:
w H |
= |
ūdeņraža saturs degvielā ( % no masas), |
w N |
= |
slāpekļa saturs degvielā ( % no masas), |
w O |
= |
skābekļa saturs degvielā ( % no masas). |
A.7-4 vienādojumā var izmantot šādu koeficientu:
|
(7-6) |
Attiecībā uz nepilnīgu sadegšanu (degvielas un gaisa maisījumi), kā arī attiecībā uz emisiju testiem bez tiešiem gaisa plūsmas mērījumiem ir vēlams izmantot otru k w,a aprēķina metodi:
|
(7-7) |
kur:
c CO2 |
= |
CO2 koncentrācija neapstrādātā izplūdes gāzē uz sausa pamata (tilpuma %); |
c CO |
= |
CO koncentrācija neapstrādātā izplūdes gāzē uz sausa pamata (ppm); |
p r |
= |
ūdens spiediens pēc dzesētāja (kPa), |
p b |
= |
kopējais barometriskais spiediens (kPa), |
α |
= |
oglekļa un ūdeņraža molārā attiecība (-), |
k w1 |
= |
ieplūdes gaisa mitrums (-); |
|
(7-8) |
2.1.4. NOx mitruma un temperatūras korekcija
Tā kā NOx emisija ir atkarīga no apkārtējā gaisa apstākļiem, NOx koncentrācijas korekciju veic atbilstoši apkārtējā gaisa temperatūrai un mitrumam, izmantojot koeficientus kh,D vai kh,G (-), kas ir sniegti turpmāk norādītajos vienādojumos (7-9) un (7-10). Šis koeficients ir derīgs attiecībā uz mitruma diapazonu no 0 līdz 25 g H2O/kg sausa gaisa.
a) Kompresijaizdedzes motoriem
|
(7-9) |
b) Dzirksteļaizdedzes motoriem
kh.G = 0,6272 + 44,030 × 10-3 × Ha – 0,862 × 10-3 x Ha 2 |
(7-10) |
kur:
H a |
= |
ieplūdes gaisa mitrums (g H2O/kg sausa gaisa). |
2.1.5. Komponentam īpatnējs koeficients u
Abas aprēķinu procedūras ir aprakstītas 2.1.5.1. un 2.1.5.2. punktā. Procedūra, kas noteikta 2.1.5.1. punktā, ir tiešāka, jo tajā izmantotas tabulētas u vērtības komponentu un izplūdes gāzu blīvumu attiecībai. Procedūra, kas noteikta 2.1.5.2. punktā, ir precīzāka attiecībā uz tām degvielas īpašībām, kuras neatbilst VIII pielikumā noteiktajām specifikācijām, bet tai ir nepieciešama elementāra degvielas sastāva analīze.
2.1.5.1. Tabulētās vērtības
Piemērojot atsevišķus vienkāršojumus (pieņēmumu par vērtību un par ieplūdes gaisa apstākļiem, kā norādīts 7.1. tabulā) 2.1.5.2. punktā paredzētajiem vienādojumiem, iegūtās u gas vērtības ir sniegtas 7.1. tabulā.
7.1. tabula
Neapstrādātas izplūdes gāzes u un komponentu blīvumi (emisiju koncentrācijai, ko izsaka ppm)
Degviela |
re |
|
|
Gāze |
|
|
|
NOx |
CO |
HC |
CO2 |
O2 |
CH4 |
||
|
|
rgas (kg/m3) |
|
|
|
||
2,053 |
1,250 |
1,9636 |
1,4277 |
0,716 |
|||
|
|
ugas () |
|
|
|
||
Dīzeļdegviela (autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas gāzeļļa) |
1,2943 |
0,001586 |
0,000966 |
0,000482 |
0,001517 |
0,001103 |
0,000553 |
Etanols, kas paredzēts kompresijas aizdedzes motoriem (ED95) |
1,2768 |
0,001609 |
0,000980 |
0,000780 |
0,001539 |
0,001119 |
0,000561 |
Dabasgāze/biometāns () |
1,2661 |
0,001621 |
0,000987 |
0,000528 () |
0,001551 |
0,001128 |
0,000565 |
Propāns |
1,2805 |
0,001603 |
0,000976 |
0,000512 |
0,001533 |
0,001115 |
0,000559 |
Butāns |
1,2832 |
0,001600 |
0,000974 |
0,000505 |
0,001530 |
0,001113 |
0,000558 |
LPG () |
1,2811 |
0,001602 |
0,000976 |
0,000510 |
0,001533 |
0,001115 |
0,000559 |
Benzīns (E10) |
1,2931 |
0,001587 |
0,000966 |
0,000499 |
0,001518 |
0,001104 |
0,000553 |
Etanols (E85) |
1,2797 |
0,001604 |
0,000977 |
0,000730 |
0,001534 |
0,001116 |
0,000559 |
(1) Atkarībā no degvielas. (2) Ja l = 2, sauss gaiss, 273 K, 101,3 kPa. (3) u pareizs robežās 0,2 % masas kompozīcijai, kas ir: C = 66 – 76 %; H = 22 – 25 %; N = 0 – 12 % (4) NMHC, pamatojoties uz CH2,93 (kopējam HC izmanto u gas koeficientu, kas ir CH4). (5) u pareizs robežās 0,2 % masas kompozīcijai, kas ir: C3 = 70 – 90 %; C4 = 10 – 30 % |
2.1.5.2. Aprēķinātās vērtības
Komponentam īpatnējo koeficientu u gas,i var aprēķināt, izmantojot komponenta un izplūdes gāzus blīvuma attiecību vai molmasu atbilstīgo attiecību [vienādojumi (7-11) vai (7-12)]:
|
(7-11) |
vai
|
(7-12) |
kur:
M gas |
= |
gāzes komponenta molārmasa (g/mol), |
M e, i |
= |
mitras nepastrādātas izplūdes gāzes momentānā molārmasa (g/mol), |
ρ gas |
= |
gāzes komponenta blīvums (kg/m3), |
ρ e,i |
= |
mitras neapstrādātas izplūdes gāzes momentānais blīvums (kg/m3). |
Izplūdes gāzu molmasu M e,i turpmāk norādītajā veidā iegūst no vispārējā degvielas sastāva saskaņā ar pieņēmumu par pilnīgu sadegšanu un aprēķina, izmantojot vienādojumu (7-13):
(7-13)
kur:
qm f, i |
= |
momentānais degvielas masas plūsmas ātrums uz mitra pamata (kg/s), |
qm aw, i |
= |
momentānais ieplūdes gaisa masas plūsmas ātrums uz mitra pamata (kg/s), |
α |
= |
ūdeņraža un oglekļa molārā attiecība (-), |
δ |
= |
slāpekļa un oglekļa molārā attiecība (-), |
ε |
= |
skābekļa un oglekļa molārā attiecība (-), |
γ |
= |
sēra un oglekļa atomu attiecība (-), |
H a |
= |
ieplūdes gaisa mitrums [g H2O/kg sausa gaisa], |
M a |
= |
ieplūdes gaisa mitruma molekulārā masa = 28,965 g/mol. |
Momentāno neapstrādātu izplūdes gāzu blīvumu r e, i (kg/m3) aprēķina, izmantojot vienādojumu (7-14):
|
(7-14) |
kur:
qm f, i |
= |
momentānais degvielas masas plūsmas ātrums (kg/s), |
qm ad, i |
= |
momentānais sausa ieplūdes gaisa masas plūsmas ātrums (kg/s), |
H a |
= |
ieplūdes gaisa mitrums [g H2O/kg sausa gaisa], |
k f |
= |
papildus sadedzinātais tilpums (m3/kg degvielas) (sk. 7-5 vienādojumu). |
2.1.6. Izplūdes gāzes masas plūsmas ātrums
2.1.6.1. Gaisa un degvielas mērījumu metode
Šī metode ietvert gaisa plūsmas un degvielas plūsmas mērīšanu ar atbilstīgiem plūsmas mērītājiem. Momentāno izplūdes gāzu plūsmu qm ew, i (kg/s) aprēķina, izmantojot vienādojumu (7-15):
q m ew, I = q maw,I + q m f ,i |
(7-15) |
kur:
qm aw, i |
= |
momentānais ieplūdes gaisa masas plūsmas ātrums (kg/s), |
qm f, i |
= |
momentānais degvielas masas plūsmas ātrums (kg/s) |
2.1.6.2. Marķiera mērīšanas metode
Tajā ietverti mērījumi par marķiergāzes koncentrāciju izplūdes gāzēs. Momentāno izplūdes gāzu plūsmu q mew,i (kg/s) aprēķina, izmantojot vienādojumu (7-16):
|
(7-16) |
kur:
qV t |
= |
marķiergāzes plūsmas ātrums (m3/s), |
c mix, i |
= |
marķiergāzes momentānā koncentrācija pēc sajaukšanās (ppm), |
r e |
= |
neapstrādātas izplūdes gāzes blīvums (kg/m3), |
c b |
= |
marķiergāzes fona koncentrācija ieplūdes gaisā (ppm). |
Marķiergāzes fona koncentrāciju c b var noteikt, aprēķinot vidējo lielumu fona koncentrācijai, ko mēra tieši pirms testa un tūlīt pēc testa. Ja fona koncentrācija ir mazāka par 1 % no marķiergāzes koncentrācijas pēc sajaukšanās c mix, i pie maksimālas izplūdes gāzu plūsmas, fona koncentrāciju var neņemt vērā.
2.1.6.3. Gaisa plūsmas un gaisa un degvielas attiecības mērīšanas metode
Šī metode attiecas uz izplūdes gāzu masas aprēķinu no gaisa plūsmas un gaisa un degvielas attiecības. Momentāno izplūdes gāzu plūsmu q mew, i (kg/s) aprēķina, izmantojot vienādojumu (7-17):
|
(7-17) |
ar:
|
(7-18) |
|
(7-19) |
kur:
qm aw, i |
= |
mitra ieplūdes gaisa masas plūsmas ātrums (kg/s), |
A/F st |
= |
gaisa un degvielas stehiometriskā attiecība (-), |
λi |
= |
momentānais liekā gaisa koeficients (-), |
c COd |
= |
CO koncentrācija neapstrādātā izplūdes gāzē uz sausa pamata (ppm), |
c CO2d |
= |
CO2 koncentrācija neapstrādātā izplūdes gāzē uz sausa pamata ( %), |
c HCw |
= |
HC koncentrācija neapstrādātā izplūdes gāzē uz mitra pamata (ppm C1), |
α |
= |
ūdeņraža un oglekļa molārā attiecība (-), |
δ |
= |
slāpekļa un oglekļa molārā attiecība (-), |
ε |
= |
skābekļa un oglekļa molārā attiecība (-), |
γ |
= |
sēra un oglekļa atomu attiecība (-). |
2.1.6.4. Oglekļa bilances metode, 1 posma procedūra
Mitru izplūdes gāzu masas plūsmas ātruma qm ew, i (kg/s) aprēķināšanai var izmantot vienādojumā (7-20) izmantoto 1 posma formulu:
|
(7-20) |
ar oglekļa koeficientu f c (-), ko iegūst šādi:
|
(7-21) |
kur:
qm f, i |
= |
momentānais degvielas masas plūsmas ātrums (kg/s), |
w C |
= |
oglekļa saturs degvielā ( % no masas), |
H a |
= |
ieplūdes gaisa mitrums [g H2O/kg sausa gaisa] |
k fd |
= |
papildus sadedzinātais tilpums uz sausa pamata (m3/kg degvielas), |
c CO2d |
= |
sausa CO2 koncentrācija neapstrādātās izplūdes gāzēs ( %), |
c CO2d,a |
= |
sausa CO2 koncentrācija apkārtējā gaisā ( %), |
c COd |
= |
sausa CO koncentrācija neapstrādātās izplūdes gāzēs (ppm), |
c HCw |
= |
mitra HC koncentrācija neapstrādātās izplūdes gāzēs (ppm), |
un koeficientu k fd (m3/kg degvielas), ko aprēķina uz sausa pamata, izmantojot vienādojumu (7-22), iegūst, atņemot no k f sadegšanas radīto ūdeni:
k fd = k f – 0,11118 · w H |
(7-22) |
kur:
k f |
= |
(7-5) vienādojuma degvielai īpatnējs koeficients (m3/kg degvielas), |
w H |
= |
ūdeņraža saturs degvielā ( % no masas) |
2.2. Atšķaidītas gāzveida emisijas
2.2.1. Gāzveida emisiju masa
Izplūdes gāzu masas plūsmas ātrumu mēra ar konstantā tilpuma parauga ņemšanas (CVS) sistēmu, kurā var izmantot pozitīva darba tilpuma sūkni (PDP), kritiskās plūsmas Venturi cauruli (CFV) vai zemskaņas Venturi cauruli (SSV).
Sistēmām ar nemainīgu masas plūsmu (t. i., ar siltummaini) piesārņotāju masu m gas (g/testā) nosaka, izmantojot vienādojumu (7-23):
m gas = k h · k · u gas · c gas · m ed |
(7-23) |
kur:
u gas ir attiecība starp izplūdes gāzes komponenta blīvumu un gaisa blīvumu, kā norādīts 7.2. tabulā vai aprēķināts, izmantojot vienādojumu (7-34) (-),
c gas komponenta vidējā koriģētā fona koncentrācija attiecīgi uz mitra pamata (ppm) vai (tilpuma %),
k h NOx korekcijas koeficients (-), piemērojams tikai NOx emisijas aprēķinam,
k = 1 attiecībā uz c gasr,w, i (ppm), k = 10 000 attiecībā uz c gasr,w, i (tilpuma %),
m ed
kopējā atšķaidīto izplūdes gāzu masa cikla laikā (kg/tests). Attiecībā uz sistēmām ar plūsmas kompensatoru (bez siltummaiņa) piesārņotāju masu m gas (g/tests) nosaka, aprēķinot momentāno masas emisiju, integrējot un piemērojot fona korekciju, izmantojot vienādojumu (7-24):
|
(7-24) |
kur:
c e |
= |
emisiju koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē uz mitra pamata (ppm) vai (tilpuma %), |
c d |
= |
emisiju koncentrācija atšķaidīšanas gaisā uz mitra pamata (ppm) vai (tilpuma %), |
m ed, i |
= |
atšķaidītu izplūdes gāzu masa i laika intervālā (kg), |
m ed |
= |
kopējā atšķaidīto izplūdes gāzu masa cikla laikā (kg), |
u gas |
= |
tabulētā vērtība no 7.2. tabulas (-), |
D |
= |
atšķaidīšanas koeficients (sk. 2.2.2.2. punktā norādīto 7-28 vienādojumu) (-), |
k h |
= |
NOx korekcijas koeficients (-), piemērojams tikai NOx emisijas aprēķinam, |
k |
= |
1 attiecībā uz c (ppm), k = 10 000 attiecībā uz c (tilpuma %). |
Koncentrācijas c gas, c e un c d var būt vērtības, kas izmērītas paraugu partijā (ņemot paraugu maisā, bet tas nav atļauts attiecībā uz NOx un HC) vai atbilstīgi vidējam līmenim, veicot integrēšanu no nepārtrauktiem mērījumiem. Ir jānosaka arī m ed, i vidējais līmenis, veicot integrēšanu testa cikla laikā.
Turpmāk norādītie vienādojumi parāda, kā aprēķina vajadzīgos daudzumus (c e, u gas un m ed).
2.2.2. Koncentrācijas pārveidošana no sausa stāvokļa uz mitru
Visas 2.2.1. punktā noteiktās koncentrācijas, kas ir noteiktas sausā stāvoklī, pārrēķina uz mitru pamatu, izmantojot vienādojumu (7-3).
2.2.2.1. Atšķaidītas izplūdes gāzes
Sausās koncentrācijas, kas ir noteiktas sausā stāvoklī, pārrēķina mitrās koncentrācijās, izmantojot vienu no diviem norādītajiem vienādojumiem [(7-25) vai (7-26)]:
|
(7-25) |
vai
|
(7-26) |
kur:
α |
= |
ūdeņraža un oglekļa molārā attiecība degvielā (-), |
c CO2w |
= |
CO2 koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē uz mitra pamata (tilpuma %); |
c CO2d |
= |
CO2 koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē uz sausa pamata (tilpuma %); |
Korekcijas koeficienta k w2 pārrēķināšanai no sausa stāvokļa uz mitru stāvokli tiek ņemts vērā gan ieplūdes gaisa, gan atšķaidīšanas gaisa ūdens saturs, un to aprēķina, izmantojot vienādojumu (7-27):
|
(7-27) |
kur:
H a |
= |
ieplūdes gaisa mitrums [g H2O/kg sausa gaisa], |
H d |
= |
atšķaidīšanas gaisa mitrums (g H2O/kg sausa gaisa), |
D |
= |
atšķaidīšanas koeficients (sk. 2.2.2.2. punktā norādīto 7-28 vienādojumu) (-). |
2.2.2.2. Atšķaidīšanas koeficients
Atšķaidīšanas koeficientu D (-) (kas ir vajadzīgs fona korekcijas veikšanai un k w2 aprēķinam) aprēķina, izmantojot vienādojumu (7-28):
|
(7-28) |
kur:
F S |
= |
stehiometriskais koeficients (-), |
c CO2,e |
= |
CO2 koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē uz mitra pamata (tilpuma %); |
c HC,e |
= |
HC koncentrācija atšķaidītās izplūdes gāzēs uz mitra pamata (ppm |
c CO,e |
= |
CO koncentrācija atšķaidītās izplūdes gāzēs uz mitra pamata (ppm). |
Stehiometrisko koeficientu aprēķina, izmantojot vienādojumu (7-29):
|
(7-29) |
kur:
α |
= |
ūdeņraža un oglekļa molārā attiecība degvielā (-). |
Ja degvielas sastāvs nav zināms, var izmantot šādus stehiometriskos koeficientus:
F S (dīzeļdegviela) 13,4
FS (LPG) 11,6
FS (NG) 9,5
FS (E10) 13,3
FS (E85) 11,5
Ja izplūdes gāzes plūsmu mēra tiešā veidā, atšķaidīšanas koeficientu D (-) var aprēķināt, izmantojot vienādojumu (7-30):
|
(7-30) |
kur:
qV CVS ir atšķaidītu izplūdes gāzu tilpuma plūsmas ātrums (m3/s),
qV ew = neapstrādātu izplūdes gāzu tilpuma plūsmas ātrums (3/s).
2.2.2.3. Atšķaidīšanas gaiss
k w,d = (1 – k w3) · 1,008 |
(7-31) |
ar
|
(7-32) |
kur:
H d |
= |
atšķaidīšanas gaisa mitrums (g H2O/kg sausa gaisa). |
2.2.2.4. Fona koriģētās koncentrācijas noteikšana
Gāzveida piesārņotāju vidējo fona koncentrāciju atšķaidīšanas gaisā atskaita no izmērītās koncentrācijas, lai iegūtu piesārņotāju tīro koncentrāciju. Fona koncentrāciju vidējo vērtību var noteikt, izmantojot paraugu maisiņa metodi vai nepārtraukto mērīšanu ar integrēšanu. Izmanto vienādojumu (7-33):
|
(7-33) |
kur:
c gas |
= |
gāzveida piesārņotāja tīrā koncentrācija (ppm) vai (tilpuma %), |
c gas,e |
= |
emisiju koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē uz mitra pamata (ppm) vai (tilpuma %), |
c d |
= |
emisiju koncentrācija atšķaidīšanas gaisā uz mitra pamata (ppm) vai (tilpuma %), |
D |
= |
atšķaidīšanas koeficients (sk. 2.2.2.2. punktā norādīto 7-28 vienādojumu) (-). |
2.2.3. Komponentam īpatnējs koeficients u
Atšķaidītas gāzes komponentam īpatnējo koeficientu u gas var aprēķināt, izmantojot vienādojumu (7-34) vai 7.2. tabulā norādītās vērtības. 7.2. tabulā ir pieņemts, ka atšķaidītas izplūdes gāzes blīvums ir vienāds ar gaisa blīvumu.
|
(7-34) |
kur:
M gas |
= |
gāzes komponenta molārmasa (g/mol), |
M d,w |
= |
atšķaidītu izplūdes gāzu molārmasa (g/mol), |
M da,w |
= |
atšķaidīšanas gaisa molārmasa (g/mol), |
M r,w |
= |
neapstrādātu izplūdes gāzu molārmasa (g/mol), |
D |
= |
atšķaidīšanas koeficients (sk. 2.2.2.2. punktā norādīto 7-28 vienādojumu) (-). |
7.2. tabula
Atšķaidītas izplūdes gāzes u vērtības (emisiju koncentrācijai, ko izsaka ppm) un komponentu blīvumi
Degviela |
re |
|
|
Gāze |
|
|
|
NOx |
CO |
HC |
CO2 |
O2 |
CH4 |
||
|
|
rgas (kg/m3) |
|
|
|
||
2,053 |
1,250 |
1,9636 |
1,4277 |
0,716 |
|||
|
|
ugas (2) |
|
|
|
||
Dīzeļdegviela (autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas gāzeļļa) |
1,2943 |
0,001586 |
0,000966 |
0,000482 |
0,001517 |
0,001103 |
0,000553 |
Etanols, kas paredzēts kompresijas aizdedzes motoriem (ED95) |
1,2768 |
0,001609 |
0,000980 |
0,000780 |
0,001539 |
0,001119 |
0,000561 |
Dabasgāze/biometāns (3) |
1,2661 |
0,001621 |
0,000987 |
0,000528 (4) |
0,001551 |
0,001128 |
0,000565 |
Propāns |
1,2805 |
0,001603 |
0,000976 |
0,000512 |
0,001533 |
0,001115 |
0,000559 |
Butāns |
1,2832 |
0,001600 |
0,000974 |
0,000505 |
0,001530 |
0,001113 |
0,000558 |
LPG (5) |
1,2811 |
0,001602 |
0,000976 |
0,000510 |
0,001533 |
0,001115 |
0,000559 |
Benzīns (E10) |
1,2931 |
0,001587 |
0,000966 |
0,000499 |
0,001518 |
0,001104 |
0,000553 |
Etanols (E85) |
1,2797 |
0,001604 |
0,000977 |
0,000730 |
0,001534 |
0,001116 |
0,000559 |
(1) Atkarībā no degvielas. (2) Ja l = 2, sauss gaiss, 273 K, 101,3 kPa. (3) u pareizs robežās 0,2 % masas kompozīcijai, kas ir: C = 66 – 76 %; H = 22 – 25 %; N = 0 – 12 % (4) NMHC, pamatojoties uz CH2,93 (kopējam HC izmanto u gas koeficientu, kas ir CH4). (5) u pareizs robežās 0,2 % masas kompozīcijai, kas ir: C3 = 70 – 90 %; C4 = 10 – 30 % |
2.2.4. Izplūdes gāzu masas plūsmas aprēķins
2.2.4.1. PDP-CVS sistēma
Atšķaidītu izplūdes gāzu masu (kg/test) testa ciklā aprēķina, izmantojot vienādojumu (7-35), ar nosacījumu, ka atšķaidīto izplūdes gāzu temperatūra m ed, izmantojot siltummaini, cikla laikā tiek noturēta ± 6 K robežās.
|
(7-35) |
kur:
V 0 |
= |
gāzes tilpums, ko izsūknē vienā apgriezienā testa apstākļos, (m3/apgr.), |
n P |
= |
sūkņa kopējie apgriezieni testā (apgr./tests), |
p p |
= |
absolūtais spiediens pie sūkņa atveres (kPa), |
|
= |
atšķaidīto izplūdes gāzu vidējā temperatūra pie sūkņa atveres (K), |
1,293 kg/m3 |
= |
gaisa blīvums pie 273,15 K un 101,325 kPa. |
Ja izmanto sistēmu ar plūsmas kompensēšanu (t. i., bez siltummaiņa), atšķaidītās izplūdes gāzes masu m ed, i (kg) laika intervālā aprēķina, izmantojot vienādojumu (7-36):
|
(7-36) |
kur:
V 0 |
= |
gāzes tilpums, ko izsūknē vienā apgriezienā testa apstākļos, (m3/apgr.), |
p p |
= |
absolūtais spiediens pie sūkņa atveres (kPa), |
n P, i |
= |
sūkņa kopējie apgriezieni i laika intervālā i [rev/Δt] |
|
= |
atšķaidīto izplūdes gāzu vidējā temperatūra pie sūkņa atveres (K), |
1,293 kg/m3 |
= |
gaisa blīvums pie 273,15 K un 101,325 kPa. |
2.2.4.2. CFV-CVS sistēma
Masas plūsmu visā ciklā m ed (g/tests) aprēķina, izmantojot vienādojumu (7-37), ja atšķaidīto izplūdes gāzu temperatūra visā ciklā tiek noturēta ± 11 K robežās, izmantojot siltummaini:
|
(7-37) |
kur:
t |
= |
cikla laiks (s), |
K V |
= |
kritiskās plūsmas Venturi caurules kalibrēšanas koeficients standartapstākļos, |
p p |
= |
absolūtais spiediens pie Venturi caurules atveres (kPa), |
T |
= |
absolūtā temperatūra pie Venturi caurules atveres (K), |
1,293 kg/m3 |
= |
gaisa blīvums pie 273,15 K un 101,325 kPa. |
Ja izmanto sistēmu ar plūsmas kompensēšanu (t. i., bez siltummaiņa), atšķaidītās izplūdes gāzes masu m ed, i (kg) laika intervālā aprēķina, izmantojot vienādojumu (7-38):
|
(7-38) |
kur:
Dti |
= |
testa laika intervāls (s), |
K V |
= |
kritiskās plūsmas Venturi caurules kalibrēšanas koeficients standartapstākļos, |
p p |
= |
absolūtais spiediens pie Venturi caurules atveres (kPa), |
T |
= |
absolūtā temperatūra pie Venturi caurules atveres (K), |
1,293 kg/m3 |
= |
gaisa blīvums pie 273,15 K un 101,325 kPa. |
2.2.4.3. SSV-CVS sistēma
Atšķaidītu izplūdes gāzu masu ciklā m ed (kg/test) aprēķina, izmantojot vienādojumu (7-39), ar nosacījumu, ka atšķaidīto izplūdes gāzu temperatūra, izmantojot siltummaini, cikla laikā tiek noturēta ± 11 K robežās.
m ed = 1,293 · q V SSV · Δt |
(7-39) |
kur:
1,293 kg/m3 |
= |
gaisa blīvums pie 273,15 K un 101,325 kPa, |
Δt |
= |
cikla laiks (s), |
qV SSV |
= |
gaisa plūsmas ātrums standartapstākļos (101,325 kPa, 273,15 K)(m3/s); |
ar
|
(7-40) |
kur:
A 0 |
= |
konstanšu un pārvērsto mērvienību kopums = 0,0056940,
|
d V |
= |
SSV sašaurinājuma diametrs (mm), |
C d |
= |
SSV izplūdes koeficients (-), |
p p |
= |
absolūtais spiediens pie Venturi caurules atveres (kPa), |
T in |
= |
temperatūra pie Venturi caurules atveres (K), |
r p |
= |
SSV sašaurinājuma attiecība pret ieplūdes absolūto statisko spiedienu
|
r D |
= |
SSV sašaurinājuma diametra un atveres caurules iekšējā diametra
|
Ja izmanto sistēmu ar plūsmas kompensēšanu (t. i., bez siltummaiņa), atšķaidītās izplūdes gāzes masu m ed, i (kg) laika intervālā aprēķina, izmantojot vienādojumu (7-41):
m ed, i = 1,293 · q V SSV · Δt i |
(7-41) |
kur:
1,293 kg/m3 |
= |
gaisa blīvums pie 273,15 K un 101,325 kPa, |
Dti |
= |
laika intervāls (s), |
qV SSV |
= |
SSV tilpuma plūsmas ātrums (m3/s) |
2.3. Daļiņu emisiju aprēķins
2.3.1. Pārejas (NRTC un LSI-NRTC) testa cikli un RMC
Daļiņu masu aprēķina pēc daļiņu paraugu masas noturīguma korekcijas saskaņā ar 8.1.12.2.5. punktu.
2.3.1.1. Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēma
2.3.1.1.1. Aprēķins, kura pamatā ir parauga koeficients
Daļiņu emisijas cikla m PM (g) laikā aprēķina, izmantojot vienādojumu (7-42):
|
(7-42) |
kur:
m f |
= |
cikla laikā iegūtā parauga daļiņu masa (mg), |
r s |
= |
vidējais parauga koeficients testa cikla laikā (-) |
ar:
|
(7-43) |
kur:
m se |
= |
neapstrādātu izplūdes gāzu parauga masa cikla laikā (kg), |
m ew |
= |
kopējā neapstrādātu izplūdes gāzu masa cikla laikā (kg), |
m sep |
= |
caur daļiņu savākšanas filtriem izplūdusī atšķaidīto izplūdes gāzu masa (kg), |
m sed |
= |
atšķaidīto izplūdes gāzu masa, kas izplūdusi cauri atšķaidīšanas tunelim (kg). |
Kopējās parauga ņemšanas tipa sistēmas gadījumā m sep un m sed ir identiski.
2.3.1.1.2. Aprēķins, kura pamatā ir atšķaidījuma pakāpe
Daļiņu emisijas cikla m PM (g) laikā aprēķina, izmantojot vienādojumu (7-44):
|
(7-44) |
kur:
m f |
= |
cikla laikā iegūtā parauga daļiņu masa (mg), |
m sep |
= |
caur daļiņu savākšanas filtriem izplūdusī atšķaidīto izplūdes gāzu masa (kg), |
m edf |
= |
līdzvērtīgu atšķaidītu izplūdes gāzu masa cikla laikā (kg). |
Līdzvērtīgu atšķaidīto izplūdes gāzu masas kopējo masu visā ciklā m edf (kg) nosaka, izmantojot vienādojumu (7-45):
|
(7-45) |
Ar:
|
(7-46) |
|
(7-47) |
kur:
qm edf, i |
= |
momentānais atšķaidīto izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums (kg/s), |
qm ew, i |
= |
momentānais izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata (kg/s), |
r d, i |
= |
momentānā atšķaidīšanas pakāpe (-), |
qm dew, i |
= |
momentānā atšķaidīto izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata (kg/s), |
qm dw,i |
= |
momentānais atšķaidīšanas gaisa masas plūsmas ātrums (kg/s), |
f |
= |
datu ņemšanas biežums (Hz), |
N |
= |
mērījumu skaits (-) |
2.3.1.2. Pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēma
Emisijas masu aprēķina, izmantojot vienādojumu (7-48):
|
(7-48) |
kur:
m f |
= |
ir cikla laikā iegūtā parauga daļiņu masa (mg), |
m sep |
= |
ir caur daļiņu savākšanas filtriem izplūdusī atšķaidīto izplūdes gāzu masa (kg), |
m ed |
= |
ir atšķaidīto izplūdes gāzu masa cikla laikā (kg) |
ar
m sep = m set– m ssd |
(7-49) |
kur:
m set |
= |
caur daļiņu filtru izfiltrētā divkārt atšķaidītu izplūdes gāzu masa (kg), |
m ssd |
= |
otrējā atšķaidīšanas gaisa masa (kg). |
2.3.1.2.1. Fona korekcija
Daļiņu masas m PM,c (g) fona korekciju var veikt, izmantojot vienādojumu (7-50):
|
(7-50) |
kur:
m f |
= |
cikla laikā iegūtā parauga daļiņu masa (mg), |
m sep |
= |
caur daļiņu savākšanas filtriem izplūdusī atšķaidīto izplūdes gāzu masa (kg), |
m sd |
= |
ar daļiņu fona paraugu ņemšanas ierīci savāktā atšķaidīšanas gaisa masa (kg), |
m b |
= |
savākto atšķaidīšanas gaisa fona daļiņu masa (mg), |
m ed |
= |
atšķaidīto izplūdes gāzu masa cikla laikā (kg), |
D |
= |
atšķaidīšanas koeficients (sk. 2.2.2.2. punktā norādīto 7-28 vienādojumu) (-) |
2.3.2. Aprēķins diskrētajam NRSC režīmam
2.3.2.1. Atšķaidīšanas sistēma
Visu aprēķinu pamatā ir atsevišķo i režīmu vidējās vērtības parauga ņemšanas laikā.
a) Attiecībā uz daļējas plūsmas atšķaidīšanu atšķaidītas izplūdes gāzes ekvivalento masas plūsmu nosaka, izmantojot vienādojumu (7-51) un 9.2. attēlā parādīto plūsmas mērīšanas sistēmu:
|
(7-51) |
|
(7-52) |
kur:
qm edf |
= |
vidējais atšķaidīto izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums (kg/s), |
qm ew |
= |
izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata (kg/s), |
r d |
= |
atšķaidīšanas pakāpe (-), |
qm dew |
= |
atšķaidītu izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata (kg/s), |
qm dw |
= |
atšķaidīšanas gaisa masas plūsmas ātrums (kg/s). |
b) Attiecībā uz pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmām qm dew izmanto kā qm edf.
2.3.2.2. Daļiņu masas plūsmas ātruma aprēķins
Daļiņu emisijas plūsmas ātrumu cikla m PM (g) laikā aprēķina, izmantojot vienādojumus (7-53), (7-56), (7-57) vai (7-58):
a) attiecībā uz viena filtra metodi
|
(7-53) |
|
(7-54) |
|
(7-55) |
kur:
qm PM |
= |
daļiņu masas plūsmas ātrums (g/h), |
m f |
= |
cikla laikā iegūtā parauga daļiņu masa (mg), |
|
= |
vidējais līdzvērtīgu izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata (kg/s), |
qm edf i |
= |
līdzvērtīgu atšķaidīto izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata i režīmā (kg/s), |
WFi |
= |
svēruma koeficients i režīmam (-), |
m sep |
= |
atšķaidīto izplūdes gāzu masa, kas izplūdusi cauri daļiņu savākšanas filtriem (kg), |
m sep i |
= |
caur daļiņu paraugu ņemšanas filtru izplūdusī atšķaidītā izplūdes gāzu parauga masa i režīmā (kg), |
N |
= |
mērījumu skaits (-); |
b) attiecībā uz vairāku filtru metodi
|
(7-56) |
kur:
qm PM i |
= |
daļiņu masas plūsmas ātrums i režīmā (g/h), |
m f i |
= |
i režīmā savākto daļiņu parauga masa (mg), |
qm edf i |
= |
līdzvērtīgu atšķaidīto izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata i režīmā (kg/s), |
m sep i |
= |
caur daļiņu paraugu ņemšanas filtru izplūdusī atšķaidītā izplūdes gāzu parauga masa i režīmā (kg). |
PM masu nosaka testa ciklā, summējot atsevišķo i režīmu vidējās vērtības paraugu ņemšanas laikā.
Daļiņu masas plūsmas ātruma qm PM (g/h) vai qm PM i (g/h) fona korekciju var izdarīt šādi:
c) attiecībā uz viena filtra metodi
|
(7-57) |
kur:
qm PM |
= |
daļiņu masas plūsmas ātrums (g/h), |
m f |
= |
savākto daļiņu parauga masa (mg), |
m sep |
= |
caur daļiņu paraugu ņemšanas filtru izplūdusī atšķaidītā izplūdes gāzu parauga masa (kg), |
m f,d |
= |
atšķaidīšanas gaisā savākto daļiņu parauga masa (mg), |
m d |
= |
caur daļiņu parauga ņemšanas filtriem izplūdušā atšķaidīšanas gaisa parauga masa (kg), |
Di |
= |
atšķaidīšanas koeficients i režīmā (sk. 2.2.2.2 punktā norādīto 7-28 vienādojumu) (-), |
WFi |
= |
svēruma koeficients i režīmam (-), |
|
= |
vidējais līdzvērtīgu izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata (kg/s); |
d) attiecībā uz vairāku filtru metodi
|
(7-58) |
kur:
qm PM i |
= |
daļiņu masas plūsma i režīmā (g/h), |
m f i |
= |
i režīmā savākto daļiņu parauga masa (mg), |
m sep i |
= |
caur daļiņu paraugu ņemšanas filtru izplūdusī atšķaidītā izplūdes gāzu parauga masa i režīmā (kg), |
m f,d |
= |
atšķaidīšanas gaisā savākto daļiņu parauga masa (mg), |
m d |
= |
caur daļiņu parauga ņemšanas filtriem izplūdušā atšķaidīšanas gaisa parauga masa (kg), |
D |
= |
atšķaidīšanas koeficients (sk. 2.2.2.2. punktā norādīto 7-28 vienādojumu) (-), |
q medf i |
= |
līdzvērtīgu atšķaidīto izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata i režīmā (kg/s). |
Ja veic vairākus mērījumus, aizstāj ar
.
2.4. Cikla darbs un īpatnējās emisijas
2.4.1. Gāzveida emisijas
2.4.1.1. Pārejas (NRTC un LSI-NRTC) testa cikli un RMC
Ir sniegta atsauce uz 2.1. un 2.2. punktu attiecīgi par neapstrādātām un atšķaidītām izplūdes gāzēm. Rezultātā iegūtās vērtības attiecībā uz jaudu P (kW) integrē testa intervālā. Kopējo darbu W act (kWh) aprēķina, izmantojot vienādojumu (7-59):
|
(7-59) |
kur:
Pi |
= |
momentānā motora jauda (kW), |
ni |
= |
momentānie motora apgriezieni (rpm), |
Ti |
= |
momentānais motora griezes moments (Nm), |
W act |
= |
faktiskais cikla darbs (kWh), |
f |
= |
datu ņemšanas biežums (Hz), |
N |
= |
mērījumu skaits (-). |
Ja papildiekārtas tika uzstādītas saskaņā ar VI pielikuma 2. papildinājumu, tad vienādojumā (7-59) momentāno motora griezes momentu nekoriģē. Ja saskaņā ar šīs regulas VI pielikuma 6.3.2. vai 6.3.3. punktu netiek uzstādītas papildiekārtas, kuras būtu bijis jāuzstāda testa vajadzībām, vai ja tiek uzstādītas papildiekārtas, kas testa vajadzībām bija jānoņem, tad vienādojumā (7-59) izmantotajai Ti vērtībai veic korekciju, izmantojot vienādojumu (7-60):
T i = T i ,meas + T i, AUX |
(7-60) |
kur:
Ti ,meas |
= |
momentānā motora griezes momenta izmērītā vērtība, |
Ti, AUX |
= |
griezes momenta attiecīgā vērtība, kas vajadzīga, lai darbinātu papildiekārtas, un kas noteikta saskaņā ar šīs regulas VI pielikuma 7.7.2.3.2. punktu. |
Īpatnējās emisijas e gas (g/kWh) aprēķina turpmāk norādītajos veidos atkarībā no testa cikla veida.
|
(7-61) |
kur:
m gas |
= |
emisiju kopējā masa (g/test), |
W act |
= |
cikla darbs (kWh). |
NRTC gadījumā attiecībā uz gāzveida emisijām, izņemot CO2, galīgais testa rezultāts e gas (g/kWh) ir svērtā vidējā vērtība, kas iegūta, veicot aukstās palaides gājienu un karstās palaides gājienu, izmantojot vienādojumu (7-62):
|
(7-62) |
kur:
m cold ir aukstās palaides NRTC gāzu emisiju masa (g),
W act, cold ir aukstās palaides NRTC cikla faktiskais darbs (kWh),
m hot ir karstās palaides NRTC gāzu emisiju masa (g),
W act, hot ir karstās palaides NRTC cikla faktiskais darbs (kWh).
NRTC gadījumā attiecībā uz CO2 galīgo testa rezultātu e CO2 (g/kWh) aprēķina, veicot karstās palaides NRTC, izmantojot vienādojumu (7-63):
|
(7-63) |
kur:
m CO2, hot ir karstās palaides NRTC CO2 masas emisija (g),
W act, hot ir karstās palaides NRTC cikla faktiskais darbs (kWh).
2.4.1.2. Diskrētā režīma NRSC
Īpatnējās emisijas e gas (g/kWh) aprēķina, izmantojot vienādojumu (7-64):
|
(7-64) |
kur:
qm gas, i |
= |
vidējais emisiju masas plūsmas ātrums i režīmam (g/h), |
Pi |
= |
motora jauda i režīmam (kW) ar Pi = P m,i + P aux i (sk. VI pielikuma 6.3. un 7.7.1.3. punktu), |
WFi |
= |
svēruma koeficients i režīmam (-) |
2.4.2. Daļiņu emisijas
2.4.2.1. Pārejas (NRTC un LSI-NRTC) testa cikli un RMC
Īpatnējās daļiņu emisijas aprēķina, izmantojot 7-61 vienādojumu, kur e gas [g/kWh] un m gas (g/test) ir aizvietoti attiecīgi ar e PM (g/kWh) un m PM (g/test):
|
(7-65) |
kur:
m PM |
= |
daļiņu emisiju kopējā masa, ko aprēķina atbilstīgi 2.3.1.1. vai 2.3.1.2. punktam (g/test), |
W act |
= |
cikla darbs (kWh). |
Emisijas pārejas saliktajā ciklā (t. i., aukstās palaides NRTC un karstās palaides NRTC aprēķina atbilstīgi 2.4.1.1. punktam.
2.4.2.2. Diskrētā režīma NRSC
Daļiņu īpatnējās emisijas e PM (g/kWh) aprēķina, izmantojot vienādojumus (7-66) vai (7-67):
a) attiecībā uz viena filtra metodi
|
(7-66) |
kur:
Pi |
= |
motora jauda i režīmam (kW) ar Pi = P m,i + P aux i (sk. VI pielikuma 6.3. un 7.7.1.3. punktu), |
WFi |
= |
svēruma koeficients i režīmam (-), |
qm PM |
= |
daļiņu masas plūsmas ātrums (g/h); |
b) attiecībā uz vairāku filtru metodi
|
(7-67) |
kur:
Pi |
= |
motora jauda i režīmam (kW) ar Pi = P m,i + P aux i (sk. VI pielikuma 6.3. un 7.7.1.3. punktu), |
WFi |
= |
svēruma koeficients i režīmam (-), |
qm PM i |
= |
daļiņu masas plūsma i režīmā (g/h). |
Attiecībā uz viena filtra metodi faktisko svēruma koeficientu WF e i katram režīmam aprēķina, izmantojot vienādojumu (7-68):
|
(7-68) |
kur:
m sep i |
= |
caur daļiņu paraugu ņemšanas filtriem izplūdušā atšķaidīto izplūdes gāzu parauga masa i režīmā (kg), |
|
= |
vidējais atšķaidīto izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums (kg/s), |
qm edf i |
= |
ekvivalentu atšķaidīto izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums i režīmā (kg/s), |
m sep |
= |
caur daļiņu paraugu ņemšanas filtriem izplūdušā atšķaidīto izplūdes gāzu parauga masa (kg). |
Faktisko svēruma koeficientu vērtība ir XVII pielikuma 1. papildinājumā uzskaitīto svēruma koeficientu 0,005 (absolūtā vērtība) robežās.
2.4.3. Neregulāri (periodiski) reģenerētas emisiju kontroles korekcija
Tādu motoru gadījumā, kas nav RLL kategorijas motori un kas ir aprīkoti ar izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmām, kurām notiek neregulāra (periodiska) reģenerācija (sk. VI pielikuma 6.6.2. punktu), gāzveida un daļiņveida piesārņotāju īpatnējās emisijas, kas aprēķinātas saskaņā ar 2.4.1. un 2.4.2. punktā, korekcijas veic vai nu ar piemērojamo reizināmo korekcijas koeficientu, vai piemērojamo pieskaitāmo korekcijas koeficientu. Gadījumā, ja testa laikā neregulārā reģenerācija nenotiek, piemēro augšupēju koeficientu (k ru,m vai k ru,a). Gadījumā, ja testa laikā neregulārā reģenerācija notiek, piemēro lejupēju koeficientu (k rd,m vai k rd,a). Diskrētā režīma NRSC gadījumā, ja katram režīmam ir noteikti korekcijas koeficienti, tos katram režīmam piemēro svērtā emisijas rezultāta aprēķināšanas laikā.
2.4.4. Nolietošanās koeficienta koriģēšana
Gāzveida un daļiņveida piesārņotāju īpatnējās emisijas, kas aprēķinātas saskaņā ar 2.4.1. un 2.4.2. punktā, attiecīgā gadījumā ietverot neregulārās reģenerācijas korekcijas koeficientu saskaņā ar 2.4.3. punktu, korekciju veic ar piemērojamo reizināmo vai pieskaitāmo nolietošanās koeficientu, kurš noteikts saskaņā ar III pielikuma prasībām.
2.5. Atšķaidītu izplūdes gāzu plūsmas (CVS) kalibrēšana un saistītie aprēķini
CVS sistēmu kalibrē, izmantojot precīzu caurplūdes mērītāju un ierobežojošu ierīci. Plūsmu caur sistēmu mēra dažādos plūsmas darbības iestatījumos, un sistēmas kontroles parametrus mēra un samēro ar plūsmu.
Var izmantot dažādu tipu caurplūdes mērītājus, piemēram, kalibrētu Venturi cauruli, kalibrētu laminārās caurplūdes mērītāju, kalibrētu turbīnveida skaitītāju.
2.5.1. Pozitīva darba tilpuma sūknis (PDP)
Visus ar sūkni saistītos parametrus mēra vienlaikus ar parametriem, kas saistīti ar kalibrēšanas Venturi cauruli, kura ir saslēgta virknē ar sūkni. Aprēķinātais caurplūdums (m3/min pie sūkņa ieplūdes atveres, absolūtais spiediens un temperatūra) jāatzīmē pret korelācijas funkciju, kas ir īpašas sūkņa parametru kombinācijas vērtība. Nosaka lineāro vienādojumu, ar ko izsaka sūknētās plūsmas un korelācijas funkcijas attiecību. Ja CVS ir vairāku ātrumu caurplūdums, tad kalibrē visus diapazonus.
Kalibrējot nodrošina nemainīgu temperatūru.
Noplūdēm savienojumos un cauruļvados starp kalibrēšanas Venturi cauruli un CVS sūkni jāatbilst līmenim, kas ir zemāks par 0,3 % no zemākā plūsmas punkta (punkts, kurā ierobežojums ir vislielākais un PDP apgriezienu skaits vismazākais).
Gaisa plūsmas ātrumu (qV CVS) katrā ierobežojošā iestatījumā (vismaz 6 iestatījumi) aprēķina standartapstākļos m3/s, izmantojot caurplūdes mērītāja datus un ražotāja noteikto metodi. Pēc tam gaisa plūsmas ātrumu pārveido sūkņa plūsmā (V 0), kas izteikta m3/apgr. pie sūkņa ieplūdes absolūtajā temperatūrā un spiedienā, izmantojot vienādojumu (7-69):
|
(7-69) |
kur:
qV CVS |
= |
gaisa plūsmas ātrums standartapstākļos (101,325 kPa, 273,15 K), (m3/s), |
T |
= |
temperatūra pie sūkņa atveres (K), |
p p |
= |
absolūtais spiediens pie sūkņa atveres (kPa), |
n |
= |
sūkņa apgriezienu skaits (apgr./s). |
Lai ņemtu vērā spiediena svārstību mijiedarbi sūknī un sūknētā daudzuma izmaiņu pakāpi, korelācijas funkcija (X 0) (s/apgr.) starp sūkņa darbības ātrumu, sūkņa ieplūdes un izplūdes spiediena starpību un absolūto spiedienu sūkņa izplūdes atverē aprēķina, izmantojot vienādojumu (7-70);
|
(7-70) |
kur:
Dp p |
= |
sūkņa ieplūdes un izplūdes spiediena starpība (kPa), |
p p |
= |
absolūtais spiediens sūkņa izplūdes atverē (kPa), |
n |
= |
sūkņa apgriezienu skaits (apgr./s). |
Lai veiktu kalibrēšanu, lineāri pielāgojot mazākos kvadrātus, izmanto vienādojumu (7-71):
V 0 = D 0 –m · X 0 |
(7-71) |
D 0 (m3/apgr.) un m (m3/s) ir attiecīgi leņķis un stāvums, kas raksturo regresijas taisni.
CVS sistēmai ar vairākiem ātrumiem kalibrēšanas līknēm, kas izveidotas dažādiem sūknētās plūsmas diapazoniem, jābūt aptuveni paralēlām un leņķu vērtībām (D 0) jāpalielinās, sūknētās plūsmas diapazonam samazinoties.
Vērtības, ko aprēķina, izmantojot vienādojumu, ir robežās ± 0,5 % no izmērītās V 0 vērtības. Vērtība m katram sūknim būs atšķirīga. Daļiņu pieplūde ar laiku izraisa noplūdes sūknī samazināšanos, kas atspoguļojas mazākās m vērtībās. Tādēļ kalibrēšanu veic, uzsākot sūkņa ekspluatāciju, pēc lielām tehniskām apkopēm un tad, ja kopējā sistēmas pārbaude norāda uz izslīdes pakāpes izmaiņām.
2.5.2. Kritiskās plūsmas Venturi caurule (CFV)
CFV kalibrēšana pamatojas uz caurplūduma vienādojumu kritiskās plūsmas Venturi caurulei. Gāzes plūsma ir Venturi caurules ieejas spiediena un temperatūras funkcija.
Lai noteiktu kritiskās plūsmas diapazonu, K V jāatzīmē Venturi caurules ieplūdes spiediena funkcijas veidā. Attiecībā uz kritisko (robežstāvokļa) plūsmu K V ir relatīvi konstanta vērtība. Spiedienam samazinoties (vakuumam palielinoties), Venturi caurules retinājums izzūd un K V samazinās, kas norāda uz to, ka CFV tiek darbināta ārpus pieļaujamā diapazona.
Gaisa plūsmas ātrumu (qV
CVS) katrā ierobežojošā iestatījumā (vismaz 8 iestatījumi) aprēķina standartapstākļos m3/s, izmantojot caurplūdes mērītāja datus un ražotāja noteikto metodi. Kalibrēšanas koeficients K
V
jāaprēķina pēc kalibrēšanas datiem katram iestatījumam, izmantojot vienādojumu (7-72):
|
(7-72) |
kur:
qV SSV |
= |
gaisa plūsmas ātrums standartapstākļos (101,325 kPa, 273,15 K) (m3/s), |
T |
= |
ieplūdes temperatūra Venturi caurulē (K), |
p p |
= |
absolūtais spiediens pie Venturi caurules atveres (kPa). |
Aprēķina vidējo K V un standartnovirzi. Standartnovirze nedrīkst pārsniegt ± 0,3 procentus no vidējā K V.
2.5.3. Zemskaņas Venturi caurule (SSV)
SSV kalibrēšanas pamatā ir zemskaņas Venturi caurules plūsmas vienādojums. Gāzes plūsma ir ieplūdes spiediena un temperatūras, spiediena krituma starp SSV ievadu un sašaurinājumu funkcija, kā parādīts vienādojumā 7-40.
Gaisa plūsmas ātrumu (qV SSV) katrā ierobežojošā iestatījumā (vismaz 16 iestatījumi) aprēķina standartapstākļos m3/s, izmantojot caurplūdes mērītāja datus un ražotāja noteikto metodi. Izplūdes koeficientu katram iestatījumam pēc kalibrēšanas datiem aprēķina, izmantojot vienādojumu (7-73):
|
(7-73) |
kur:
A 0 |
= |
konstanšu un pārvērsto mērvienību kopums = 0,0056940 ,
|
qV SSV |
= |
gaisa plūsmas ātrums standartapstākļos (101,325 kPa, 273,15 K) (m3/s), |
T in,V |
= |
temperatūra pie Venturi caurules atveres (K), |
d V |
= |
SSV sašaurinājuma diametrs (mm), |
r p |
= |
SSV sašaurinājuma attiecība pret ieplūdes absolūto statisko spiedienu 1 – Δp/Pp (-), |
r D |
= |
SSV sašaurinājuma diametra d V un atveres caurules iekšējā diametra D (-) attiecība. |
Lai noteiktu zemskaņas plūsmas diapazonu, C d attēlo kā funkciju no Reinoldsa skaitļa Re pie SSV sašaurinājuma. Re pie SSV sašaurinājuma aprēķina, izmantojot vienādojumu (7-74):
|
(7-74) |
ar
|
(7-75) |
kur:
A1 |
= |
konstanšu un pārvērsto mērvienību kopums = 27,43831,
|
qV SSV |
= |
gaisa plūsmas ātrums standartapstākļos (101,325 kPa, 273,15 K) (m3/s), |
d V |
= |
SSV sašaurinājuma diametrs (mm), |
μ |
= |
absolūtā vai dinamiskā gāzes viskozitāte [kg/(m s)], |
b |
= |
1,458 × 106 (empīriskā konstante) [kg/(m s K0,5)], |
S |
= |
110,4 (empīriskā konstante) (K). |
Tā kā qV SSV ir Re vienādojuma ievaddati, aprēķinus sāk ar sākotnējo pieņēmumu par kalibrēšanas Venturi caurules qV SSV vai C d un atkārto, līdz qV SSV konverģē. Konverģēšanas metodes precizitāte ir līdz 0,1 % no iedaļas vai precīzāka.
Vismaz 16 punktiem zemskaņas plūsmas apvidū aprēķinātās C d vērtības, kas iegūtas pēc kalibrēšanas līknes pielāgotā vienādojuma, ir ± 0,5 % robežās no izmērītā C d katram kalibrēšanas punktam.
2.6. Svārstību korekcija
2.6.1. Vispārīga procedūra
Šajā iedaļā paredzētos aprēķinus veic, lai noteiktu, vai gāzes analizatora svārstības padara testa intervāla rezultātus par spēkā neesošiem. Ja svārstības nepadara testa intervāla rezultātus par spēkā neesošiem, tad atbilstīgi 2.6.2. punktam veic svārstību korekciju attiecībā uz testa intervāla gāzes analizatora reakcijām. Gāzes analizatora reakcijas, kurām ir piemērota svārstību korekcija, izmanto turpmākajos emisiju aprēķinos. Gāzes analizatora svārstību pieņemamā robežvērtība testa intervālā ir norādīta VI pielikuma 8.2.2.2. punktā.
Vispārīgajā testa procedūrā ir jāievēro 1. papildinājuma noteikumi, koncentrācijas
vai aizstājot ar koncentrācijām vai
.
2.6.2. Aprēķināšanas procedūra
Novirzes korekciju aprēķina, izmantojot vienādojumu (7-76):
|
(7-76) |
kur:
ci driftcor |
= |
koncentrācija ar koriģētām svārstībām (ppm), |
c refzero |
= |
nulles gāzes standartkoncentrācija, kas parasti ir nulle, ja vien nav norādīts citādi (ppm), |
c refspan |
= |
kontroles gāzes standartkoncentrācija (ppm), |
c prespan |
= |
pirmstesta intervāla gāzes analizatora reakcija uz kontroles gāzes koncentrāciju (ppm), |
c postspan |
= |
pēctesta intervāla gāzes analizatora reakcija uz kontroles gāzes koncentrāciju (ppm), |
ci
or |
= |
reģistrētā koncentrācija, t. i., testa laikā pirms svārstību korekcijas noteiktā koncentrācija (ppm), |
c prezero |
= |
pirmstesta intervāla gāzes analizatora reakcija uz nulles gāzes koncentrāciju (ppm), |
c postzero |
= |
pēctesta intervāla gāzes analizatora reakcija uz nulles gāzes koncentrāciju (ppm). |
3. Uz molāro koncentrāciju pamatots emisiju aprēķins
3.1. Indeksi
|
Daudzums |
abs |
Absolūtais daudzums |
act |
Faktiskais daudzums |
air |
Gaiss, sauss |
atmos |
Atmosfēra |
bkgnd |
Konteksts |
C |
Ogleklis |
cal |
Kalibrēšanas daudzums |
CFV |
Kritiskās plūsmas Venturi caurule |
cor |
Koriģētais daudzums |
dil |
Atšķaidīšanas gaiss |
dexh |
Atšķaidītas izplūdes gāzes |
dry |
Daudzums sausā veidā |
exh |
Neapstrādātas izplūdes gāzes |
exp |
Paredzamais daudzums |
eq |
Ekvivalentais daudzums |
fuel |
Degviela |
|
Momentānais mērījums (piem., 1 Hz) |
i |
Atsevišķa sērijas vienība |
idle |
Stāvoklis brīvgaitā |
in |
Daudzums iekšpus |
init |
Sākotnējais daudzums, parasti pirms emisiju testa |
max |
Maksimālā (t. i., lielākā) vērtība |
meas |
Mērītais daudzums |
min |
Minimālā vērtība |
mix |
Gaisa molārmasa |
out |
Daudzums ārpus |
part |
Daļējs daudzums |
PDP |
Pozitīva darba tilpuma sūknis |
raw |
Neapstrādātas izplūdes gāzes |
ref |
Atskaites daudzums |
rev |
Apgrieziens |
sat |
Piesātināts stāvoklis |
slip |
PDP izslīde |
smpl |
Paraugu ņemšana |
span |
Kontroles diapazona lielums |
SSV |
Zemskaņas Venturi caurule |
std |
Standarta daudzums |
test |
Testa daudzums |
total |
Kopējais daudzums |
uncor |
Nekoriģēts daudzums |
vac |
Vakuuma daudzums |
weight |
Kalibrēšanas svaru vienība |
wet |
Daudzums mitrā stāvoklī |
zero |
Nulles daudzums |
3.2. Ķīmiskā līdzsvara simboli
x dil/exh = atšķaidīšanas gāzes vai liekā gaisa daudzums uz izplūdes gāzu molu;
x H2Oexh = ūdens daudzums izplūdes gāzēs uz izplūdes gāzu molu;
x Ccombdry = izplūdes gāzēs esošais oglekļa daudzums no degvielas uz sausu izplūdes gāzu molu;
x H2Oexhdry = ūdens daudzums izplūdes gāzēs uz sausu izplūdes gāzu molu;
x prod/intdry = sausu stehiometrisko produktu daudzums uz sausu ieplūdes gaisa molu;
x dil/exhdry = atšķaidīšanas gāzes un/vai liekā gaisa daudzums uz sausu izplūdes gāzu molu;
x int/exhdry = ieplūdes gaisa daudzums, kas vajadzīgs, lai radītu faktiskus sadegšanas produktus, uz sausu (neapstrādātu vai atšķaidītu) izplūdes gāzu molu;
x raw/exhdry = neapstrādātu izplūdes gāzu daudzums bez liekā gaisa uz sausu (neapstrādātas vai atšķaidītas) izplūdes gāzes;
x O2intdry = ieplūdes gaisa O2 daudzums uz sausa ieplūdes gaisa molu;
x CO2intdry = ieplūdes gaisa CO2 daudzums uz sausa ieplūdes gaisa molu;
x H2Ointdry = ieplūdes gaisa H2O daudzums uz sausa ieplūdes gaisa molu;
x CO2int = ieplūdes gaisa CO2 daudzums uz ieplūdes gaisa molu;
x CO2dil = atšķaidīšanas gāzes CO2 daudzums uz atšķaidīšanas gāzes molu;
x CO2dildry = atšķaidīšanas gāzes CO2 daudzums uz sausas atšķaidīšanas gāzes molu;
x H2Odildry = atšķaidīšanas gāzes H2O daudzums uz sausas atšķaidīšanas gāzes molu;
x H2Odil = atšķaidīšanas gāzes H2O daudzums uz atšķaidīšanas gāzes molu;
x [emission]meas = izmērīto emisiju apjoms paraugā attiecīgajā gāzes analizatorā;
x [emission]dry = emisiju daudzums uz sausa parauga sausu molu;
x H2O[emission]meas = ūdens daudzums paraugā emisiju noteikšanas vietā;
x H2Oint = ūdens daudzums ieplūdes gaisā, pamatojoties uz ieplūdes gaisa mitruma mērījumu.
3.3. Pamatparametri un sasaistes
3.3.1. Sauss gaiss un ķīmiskie savienojumi
Šajā iedaļā attiecībā uz sausa gaisa sastāvu izmanto šādas vērtības:
x O2airdry = 0,209445 mol/mol
x Arairdry = 0,00934 mol/mol
x N2airdry = 0,78084 mol/mol
x CO2airdry = 375 μmol/mol
Šajā iedaļā izmanto šādas ķīmisko savienojumu molmasas vai faktiskās molmasas:
M air = 28,96559 g/mol (sauss gaiss)
M Ar = 39,948 g/mol (argons)
M C = 12,0107 g/mol (ogleklis)
M CO = 28,0101 g/mol (oglekļa monoksīds)
M CO2 = 44,0095 g/mol (oglekļa dioksīds)
M H = 1,00794 g/mol (atomārais ūdeņradis)
M H2 = 2,01588 g/mol (molekulārais ūdeņradis)
M H2O = 18,01528 g/mol (ūdens)
M He = 4,002602 g/mol (hēlijs)
M N = 14,0067 g/mol (atomārais slāpeklis)
M N2 = 28,0134 g/mol (molekulārais slāpeklis)
M Nox = 46,0055 g/mol (slāpekļa oksīdi (*))
M O = 15,9994 g/mol (atomārais skābeklis)
M O2 = 31,9988 g/mol (molekulārais skābeklis)
M C3H8 = 44,09562 g/mol (propāns)
M S = 32,065 g/mol (sērs)
M HC = 13,875389 g/mol (kopējais ogļūdeņradis(**))
(**) HC faktiskā molārmasa tiek noteikta, pamatojoties uz ūdeņraža un oglekļa atomu attiecību, α, kas ir 1,85.
(*) Spēkā esošā NOx molārmasa ir noteikta, pamatojoties uz slāpekļa dioksīda, NO2, molārmasu.
Šajā iedaļā attiecībā uz ideālajām gāzēm ir izmantota šāda molārā gāzes konstante R:
R = 8,314472J (mol K)
Šajā iedaļā attiecībā uz atšķaidīšanas gaisu un atšķaidītām izplūdes gāzēm ir izmantotas šādas īpatnējo siltumu attiecības γ [J/(kg K)]/[J/(kg K)] :
γ air = 1,399 (ieplūdes gaisa vai atšķaidīšanas gaisa īpatnējo siltumu attiecība);
γ dil = 1,399 (atšķaidītu izplūdes gāzu īpatnējo siltumu attiecība);
γ exh = 1,385 (neapstrādātu izplūdes gāzu īpatnējo siltumu attiecība).
3.3.2. Mitrs gaiss
Šajā iedaļā ir aprakstīts ūdens daudzuma noteikšanas veids ideālajā gāzē.
3.3.2.1. Ūdens tvaiku spiediens
Ūdens tvaiku spiedienu p H2O (kPa) attiecībā uz konkrētās piesātinājuma temperatūras apstākļiem, T sat (K), aprēķina, izmantojot vienādojumus (7-77) vai (7-78):
a) attiecībā uz mitruma mērījumiem, kas veikti pie apkārtējās temperatūras no 0 līdz 100 °C, vai attiecībā uz mitruma mērījumiem, kas veikti, izmantojot īpaši atdzesētu ūdeni, pie apkārtējās temperatūras no –50 °C līdz °C:
|
(7-77) |
kur:
p H2O = ūdens tvaiku spiediens piesātinājuma temperatūras apstākļos [kPa],
T sat = ūdens piesātinājuma temperatūra izmērītajos apstākļos (K);
b) attiecībā uz mitruma mērījumiem, kas veikti, izmantojot ledu, pie apkārtējās temperatūras –100 oC līdz 0 oC:
|
(7-78) |
kur:
T sat = ūdens piesātinājuma temperatūra izmērītajos apstākļos (K)
3.3.2.2. Rasas punkts
Ja mitrumu mēra kā rasas punktu, ūdens daudzumu ideālajā gāzē x H2O (mol/mol) iegūst, izmantojot vienādojumu (7-79):
|
(7-79) |
kur:
x H2O = ūdens daudzums ideālajā gāzē (mol/mol),
p H2O = ūdens tvaiku spiediens pie izmērītā rasas punkta, T sat=T dew (kPa),
p abs = mitrais statiskais absolūtais spiediens rasas punkta mērījuma vietā (kPa).
3.3.2.3. Relatīvais mitrums
Ja mitrumu mēra kā relatīvo mitrumu RH %, ūdens daudzumu ideālajā gāzē x H2O (mol/mol) aprēķina, izmantojot vienādojumu (7-80):
|
(7-80) |
kur:
RH % = relatīvais mitrums ( %),
p H2O = ūdens tvaiku spiediens 100 % relatīvā mitruma apstākļos relatīvā mitruma mērījuma vietā, T sat=T amb (kPa),
p abs = mitrais statiskais absolūtais spiediens relatīvā mitruma mērījuma vietā (kPa).
3.3.2.4. Rasas punkta noteikšana no relatīvā mitruma un sausa gaisa temperatūras
Ja mitrumu mēra kā relatīvo mitrumu RH %, rasas punktu T dew nosaka no RH % un sausa gaisa temperatūras, izmantojot vienādojumu (7-81):
(7-81)
kur:
p H2O = ūdens tvaiku spiediens, kas pielāgots relatīvajam mitrumam relatīvā mitruma mērījuma vietā, T sat = T amb,
T dew = rasas punkts, kas noteikts no relatīvā mitruma un sausa gaisa temperatūras mērījumiem.
3.3.3. Degvielas īpašības
Vispārējā degvielas ķīmiskā formula ir, kur α ir CH α O β S γ N δ ūdeņraža un oglekļa atomu attiecība(H/C), β ir skābekļa un oglekļa atomu attiecība (O/C), γ ir sēra un oglekļa atomu attiecība (S/C) un δ ir slāpekļa un oglekļa atomu attiecība (N/C). Pamatojoties uz šo formulu, var aprēķināt degvielas oglekļa masas daļu w C. Dīzeļdegvielas gadījumā var izmantot vienkāršu formulu. Noklusējuma vērtības attiecībā uz degvielas sastāvu var iegūt no 7.3. tabulas. Ūdeņraža un oglekļa atomu attiecības, skābekļa un oglekļa atomu attiecības, sēra un oglekļa atomu attiecības γ, slāpekļa un oglekļa atomu attiecības δ un degvielas oglekļa masas daļas w C noklusējuma vērtības etalondegvielām
7.3. tabula
Ūdeņraža un oglekļa atomu attiecības , skābekļa un oglekļa atomu attiecības , sēra un oglekļa atomu attiecības γ, slāpekļa un oglekļa atomu attiecības δ un degvielas oglekļa masas daļas wC noklusējuma vērtības etalondegvielām
Degviela |
Ūdeņraža, skābekļa, sēra un slāpekļa un oglekļa atomu attiecības CHαOβSγNδ |
Oglekļa masas koncentrācija, wC [g/g] |
Dīzeļdegviela (autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas gāzeļļa) |
CH1,80O0S0N0 |
0,869 |
Kompresijaizdedzes motoriem paredzētais etanols (ED95) |
CH2,92O0,46S0N0 |
0,538 |
Benzīns (E10) |
CH1,92O0,03S0N0 |
0,833 |
Benzīns (E0) |
CH1,85O0S0N0 |
0,866 |
Etanols (E85) |
CH2,73O0,36S0N0 |
0,576 |
Sašķidrināta naftas gāze |
CH2,64O0S0N0 |
0,819 |
Dabasgāze/biometāns |
CH3,78O0,016S0N0 |
0,747 |
3.3.3.1. Oglekļa masas koncentrācijas wc aprēķināšana
Kā alternatīvu 7.3. tabulā dotajām noklusējuma vērtībām vai gadījumā, ja izmantotajai etalondegvielai nav norādītas noklusējuma vērtības, oglekļa masas koncentrāciju w C var aprēķināt no izmērītajām degvielas īpašībām, izmantojot vienādojumu (7-82). Degvielai nosaka α un β vērtības, kuras visos gadījumos iekļauj minētajā vienādojumā, savukārt γ un δ var pēc izvēles iestatīt uz nulli, ja 7.3. tabulas attiecīgajā rindā ir nulles vērtība:
|
(7-82) |
kur:
M C = oglekļa molmasa,
α = dedzināmā degvielas(-u) maisījuma ūdeņraža un oglekļa atomu attiecība, sverot proporcionāli molārajam patēriņam,
M H = ūdeņraža molmasa,
β = dedzināmā degvielas(-u) maisījuma skābekļa un oglekļa atomu attiecība, sverot proporcionāli molārajam patēriņam,
M O = skābekļa molmasa,
γ = dedzināmā degvielas(-u) maisījuma sēra un oglekļa atomu attiecība, sverot proporcionāli molārajam patēriņam,
M S = sēra molmasa,
δ = dedzināmā degvielas(-u) maisījuma slāpekļa un oglekļa atomu attiecība, sverot proporcionāli molārajam patēriņam,
M N = slāpekļa molmasa.
3.3.4. Kopējās HC (THC) koncentrācijas sākotnējā piesārņojuma korekcija
HC mērījumam x THC[THC-FID] vērtību aprēķina no VI pielikumā 7.3.1.2. punktā minētās sākotnējā THC piesārņojuma koncentrācijas x THC[THC-FID]init, izmantojot vienādojumu (7-83):
|
(7-82) |
kur:
x THC[THC-FID]cor = koriģētā THC piesārņojuma koncentrācija (mol/mol),
x THC[THC-FID]uncorr = nekoriģētā THC koncentrācija (mol/mol),
x THC[THC-FID]init = sākotnējā THC piesārņojuma koncentrācija (mol/mol).
3.3.5. Vidējā plūsmā svērtā koncentrācija
Atbilstīgi dažiem šīs iedaļas punktiem var rasties vajadzība aprēķināt proporcionāli plūsmai svērto vidējo koncentrāciju, lai noteiktu atsevišķu noteikumu piemērojamību. Proporcionāli plūsmai svērtā vidējā vērtība ir daudzuma vidējā vērtība pēc svēršanas proporcionāli attiecīgajam plūsmas ātrumam. Piemēram, ja gāzes koncentrāciju pastāvīgi mēra, izmantojot neapstrādātas motora izplūdes gāzes, tās proporcionāli plūsmai svērtā vidējā koncentrācija ir summa, ko veido katras reģistrētās koncentrācijas produktu reizinājums ar tās attiecīgo izplūdes gāzu molārās plūsmas ātrumu, kas ir dalīts ar reģistrētajām plūsmas ātruma vērtībām. Vēl viens piemērs – somas koncentrācija no CVS sistēmas ir tāda pati kā proporcionāli plūsmai svērtā vidējā koncentrācija, jo CVS sistēma nosver somas koncentrāciju proporcionāli plūsmai. Konkrēta standarta proporcionāli plūsmai svērtā vidējā emisiju koncentrācija jau var tikt prognozēta, pamatojoties uz iepriekšēju testēšanu, kas veikta līdzīgiem motoriem, vai testēšanu ar līdzīgu aprīkojumu un instrumentiem.
3.4. Degvielas, ieplūdes gaisa un izplūdes gāzu ķīmiskais līdzsvars
3.4.1. Vispārīgi nosacījumi
Degvielas, ieplūdes gaisa un izplūdes gāzu ķīmisko līdzsvaru var izmantot, lai aprēķinātu plūsmas, ūdens daudzumu to plūsmās, kā arī sastāvdaļu mitro koncentrāciju to plūsmās. Izmantojot vienu degvielas, ieplūdes gaisa vai izplūdes gāzu plūsmu, ķīmisko līdzsvaru var izmantot, lai noteiktu pārējās divas plūsmas. Piemēram, ķīmisko līdzsvaru kopā ar ieplūdes gaisa vai degvielas plūsmu var izmantot, lai noteiktu neapstrādāto izplūdes gāzu plūsmu.
3.4.2. Procedūras, kuru veikšanai ir vajadzīgi ķīmiskie līdzsvari
Ķīmiskie līdzsvari ir vajadzīgi turpmāk norādīto lielumu noteikšanai:
a) ūdens daudzums neapstrādātu vai atšķaidītu izplūdes gāzu plūsmā, x H2Oexh, ja nav izmērīts ūdens daudzums paraugu ņemšanas sistēmas novadītā ūdens daudzuma korekcijai;
b) proporcionāli plūsmai svērtā vidējā atšķaidīšanas gaisa daļa atšķaidītās izplūdes gāzēs, x dil/exh,, ja nav izmērīts atšķaidīšanas gaiss, lai koriģētu fona emisijas; jāņem vērā, ka, ja ķīmiskos līdzsvarus izmanto šajā nolūkā, pieņem, ka izplūdes gāzes ir stehiometriskas arī tad, ja tā nav.
3.4.3. Ķīmiskā līdzsvara noteikšanas procedūra
Aprēķini attiecībā uz ķīmisko līdzsvaru ietver vienādojumu sistēmu, kas paredz iterāciju. Sākotnējās vērtības attiecībā uz līdz trīs lielumiem uzmin, proti, ūdens daudzumu izmērītajā plūsmā, x H2Oexh, atšķaidīšanas gaisa daļu atšķaidītās izplūdes gāzēs (vai lieko gaisu neapstrādātās izplūdes gāzēs), x dil/exh, kā arī produktu daudzumu, pamatojoties uz C1 bāzes, uz vienu sausas izmērītās plūsmas sausu molu, x Ccombdry. Ķīmiskajā līdzsvarā var izmantot sadegšanai nepieciešamā gaisa mitruma un atšķaidīšanas gaisa proporcionāli laikam svērtās vidējās vērtības, kamēr sadegšanai nepieciešamā gaisa un atšķaidīšanas gaisa mitruma vērtības testa intervāla laikā salabājas to attiecīgo vidējo vērtību ±0,0025 mol/mol pielaižu robežās. Katrai emisijas koncentrācijai x un ūdens daudzumam x H2Oexh nosaka to pilnībā sausa stāvokļa koncentrācijas x dry un x H2Oexhdry. Izmanto arī degvielas ūdeņraža un oglekļa atomu attiecību, α skābekļa un oglekļa atomu attiecību β un degvielas oglekļa masas daļu w C. Attiecībā uz testa degvielu var izmantot α un β vai 7.3. tabulā norādītās noklusējuma vērtības.
Lai noteiktu ķīmisko līdzsvaru, veic turpmāk minētos pasākumus.
a) Izmērītās koncentrācijas, piemēram, x CO2meas, x NOmeas un x H2Oint, pārvērš sausajās koncentrācijās, dalot tās ar viens un atņemot esošo ūdens daudzumu attiecīgo mērījumu laikā, piemēram, x H2OxCO2meas, x H2OxNOmeas un x H2Oint. Ja ūdens daudzums “mitrā” mērījuma laikā ir tāds pats kā nezināmais ūdens daudzums izplūdes gāzu plūsmā, x H2Oexh, tas ir iteratīvi jāizmanto attiecīgās vērtības noteikšanai vienādojumu sistēmā. Ja mēra tikai kopējo NOx un neveic atsevišķus NO un NO2 mērījumus, izmanto pamatotu inženiertehnisko atzinumu, lai ķīmisko līdzsvaru vajadzībām noteiktu kopējā NOx koncentrācijas dalījumu starp NO un NO2. Var pieņemt, ka NOx molārā koncentrācija, x NOx, ir 75 % NO un 25 % NO2. NO2 uzglabāšanas pēcapstrādes sistēmu vajadzībām var pieņemt, ka x NOx ir 25 % NO un 75 % NO2. NOx emisiju masas aprēķināšanai kā visu NOx savienojumu spēkā esošo molārmasu izmanto NO2 molārmasu, neraugoties uz faktisko NO2 daļu NOx sastāvā.
b) Šā punkta d) apakšpunktā norādītie 7-82.–7-99. vienādojumi ir jāievada datorprogrammā, lai tos iteratīvi izmantotu, nosakot x H2Oexh, x Ccombdry un x dil/exh vērtības. Lai uzminētu sākotnējās x H2Oexh, x Ccombdry un x dil/exh vērtības, izmanto pamatotu inženiertehnisko atzinumu. Ir ieteicams tāds sākotnējā ūdens daudzuma minējums, kas aptuveni divas reizes pārsniedz ūdens daudzumu ieplūdes vai atšķaidīšanas gaisā. Ir ieteicams tāds sākotnējās x Ccombdry vērtības minējums, kas atspoguļo izmērīto CO2, CO un THC vērtību summu. Ir ieteicams tāds sākotnējās x dil vērtības minējums, kas ietilpst diapazonā no 0,75 līdz 0,95, piemēram, 0,8. Vērtības aprēķinu sistēmā atkārto līdz brīdim, kamēr visi jaunākie atjauninātie minējumi ietilpst ± 1 % robežās no to attiecīgajām jaunākajām aprēķinātajām vērtībām.
c) Šā punkta d) apakšpunkta aprēķinu sistēmā ir izmantoti šādi simboli un indeksi, kur x vienība ir mol/mol:
Simbols |
Apraksts |
x dil/exh |
atšķaidīšanas gāzes vai liekā gaisa daudzums uz izplūdes gāzu molu |
x H2Oexh |
H2O daudzums izplūdes gāzēs uz izplūdes gāzu molu |
x Ccombdry |
izplūdes gāzēs esošais oglekļa daudzums no degvielas uz sausu izplūdes gāzu molu |
x H2Oexhdry |
ūdens daudzums izplūdes gāzēs uz sausu izplūdes gāzu molu |
x prod/intdry |
sausu stehiometrisko produktu daudzums uz sausu ieplūdes gaisa molu |
x dil/exhdry |
atšķaidīšanas gāzes un/vai liekā gaisa daudzums uz sausu izplūdes gāzu molu |
x int/exhdry |
ieplūdes gaisa daudzums, kas vajadzīgs, lai radītu faktiskus sadegšanas produktus, uz sausu (neapstrādātu vai atšķaidītu) izplūdes gāzu molu |
x raw/exhdry |
neapstrādātu izplūdes gāzu daudzums bez liekā gaisa uz sausu (neapstrādātu vai atšķaidītu) izplūdes gāzu molu |
x O2intdry |
Ieplūdes gaisa O2 daudzums uz sausa ieplūdes gaisa molu var pieņemt, ka xO2intdry = 0,209445 |
x CO2intdry |
Ieplūdes gaisa CO2 daudzums uz sausa ieplūdes gaisa molu. Var izmantot xCO2intdry = 375 μmol/mol, bet ieteicams izmērīt faktisko koncentrāciju ieplūdes gaisā |
x H2Ointdry |
Ieplūdes gaisa H2O daudzums uz sausa iplūdes gaisa molu |
x CO2int |
Ieplūdes gaisa CO2 daudzums uz ieplūdes gaisa molu |
x CO2dil |
Atšķaidīšanas gāzes CO2 daudzums uz atšķaidīšanas gaisa molu |
x CO2dildry |
Atšķaidīšanas gāzes CO2 daudzums uz sausa atšķaidīšanas gaisa molu. Ja gaisu izmanto kā atšķaidītāju, var izmantot, xCO2dildry = 375 μmol/mol, bet ieteicams izmērīt faktisko koncentrāciju ieplūdes gaisā |
x H2Odildry |
Atšķaidīšanas gāzes H2O daudzums uz sausas atšķaidīšanas gāzes molu |
x H2Odil |
Atšķaidīšanas gāzes H2O daudzums uz atšķaidīšanas gāzes molu |
x [emission]meas |
Izmērīto emisiju apjoms paraugā attiecīgajā gāzes analizatorā |
x [emission]dry |
Emisiju daudzums uz sausa parauga sausu molu |
x H2O[emission]meas |
Ūdens daudzums paraugā emisiju noteikšanas vietā. Šīs vērtības izmēra vai aplēš saskaņā ar 9.3.2.3.1. punktu |
x H2Oint |
ūdens daudzums ieplūdes gaisā, pamatojoties uz ieplūdes gaisa mitruma mērījumu |
K H2Ogas |
Ūdens un gāzes reakcijas līdzsvara koeficients. 3,5 vai citu vērtību var aprēķināt, izmantojot labu inženiertehnisko apsvērumu. |
α |
Dedzināmā degvielas(-u) maisījuma ūdeņraža un oglekļa atomu attiecība (CHαOβ), sverot proporcionāli molārajam patēriņam |
β |
Dedzināmā degvielas(-u) maisījuma skābekļa un oglekļa atomu attiecība (CHαOβ), sverot proporcionāli molārajam patēriņam |
d) Lai iteratīvi noteiktu x dil/exh, x H2Oexh un x Ccombdry vērtības, izmanto vienādojumus (7-84)–(7-101):
|
(7-84) |
|
(7-85) |
|
(7-86) |
|
(7-87) |
|
(7-88) |
|
(7-89) |
|
(7-90) |
|
(7-91) |
|
(7-92) |
|
(7-93) |
|
(7-94) |
|
(7-95) |
|
(7-96) |
|
(7-97) |
|
(7-98) |
|
(7-99) |
|
(7-100) |
|
(7-101) |
Ķīmiskā līdzsvara noteikšanas beigās aprēķina molārās plūsmas ātrumu, kā norādīts 3.5.3. un 3.6.3. punktā.
3.4.4. NOx korekcija attiecībā uz mitrumu
Attiecībā uz ieplūdes gaisa mitrumu veic visas NOx koncentrācijas, tostarp atšķaidīšanas gaisa fona koncentrācijas korekciju, izmantojot vienādojumu (7-102) vai (7-103):
a) Kompresijaizdedzes motoriem
x NOxcor = x NOxuncor · (9,953 · x H2O + 0,832) |
(7-102) |
b) Dzirksteļaizdedzes motoriem
x NOxcor = x NOxuncor · (18,840 · x H2O + 0,68094) |
(7-103) |
kur:
x NOxuncor |
= |
nekoriģēta NOx molārā koncentrācija izplūdes gāzē (μmol/mol), |
x H2O |
= |
ūdens daudzums ieplūdes gaisā (mol/mol). |
3.5. Neapstrādātu gāzu emisijas
3.5.1. Gāzveida emisiju masa
Lai aprēķinātu gāzveida emisiju kopējo masu uz testu m gas (g/test), to molāro koncentrāciju reizina ar to attiecīgo molāro plūsmu un izplūdes gāzu molāro masu. Pēc tam veic integrāciju testa ciklā,izmantojot vienādojumu (7-104):
|
(7-104) |
kur:
M gas |
= |
ģeneriskās gāzveida emisijas molārmasa (g/mol), |
ṅ exh |
= |
momentānais izplūdes gāzu molārās plūsmas ātrums uz mitra pamata (mol/s), |
x gas |
= |
momentānā ģeneriskās gāzes molārā koncentrācija uz mitra pamata (mol/mol), |
t |
= |
laiks (s). |
Tā kā vienādojums (7-104) ir jāatrisina, veicot skaitlisko integrēšanu, to pārveido vienādojumā (7-105):
|
(7-105) |
kur:
M gas |
= |
ģenerisko emisiju molārmasa (g/mol), |
ṅ exh i |
= |
momentānais izplūdes gāzu molārās plūsmas ātrums uz mitra pamata (mol/s), |
x gas i |
= |
momentānā ģeneriskās gāzes molārā koncentrācija uz mitra pamata (mol/mol), |
ƒ |
= |
datu ņemšanas biežums (Hz), |
N |
= |
mērījumu skaits (-). |
Vispārējo vienādojumu var labot atbilstīgi mērījumu sistēmai, kurā to izmanto, proti, atbilstīgi paraugu partiju vai nepārtrauktajai paraugu ņemšanai, kā arī tad, ja paraugus ņem no mainīga, nevis pastāvīga ātruma plūsmas.
a) Attiecībā uz nepārtraukto paraugu ņemšanu vispārējā mainīga plūsmas ātruma gadījumā gāzveida emisiju masu m gas (g/test) aprēķina, izmantojot vienādojumu (7-106):
|
(7-106) |
kur:
M gas |
= |
ģenerisko emisiju molārmasa (g/mol), |
ṅ exh i |
= |
momentānais izplūdes gāzu molārās plūsmas ātrums uz mitra pamata (mol/s), |
x gas i |
= |
momentānā gāzveida emisiju molārā daļa uz mitra pamata (mol/mol), |
f |
= |
datu ņemšanas biežums (Hz), |
N |
= |
mērījumu skaits (-). |
b) Attiecībā uz nepārtraukto paraugu ņemšanu īpašā pastāvīga plūsmas ātruma gadījumā gāzveida emisiju masu m gas (g/test) aprēķina, izmantojot vienādojumu (7-107):
|
(7-107) |
kur:
M gas |
= |
ģenerisko emisiju molārmasa (g/mol), |
ṅ exh |
= |
izplūdes gāzu molārās plūsmas ātrums uz mitra pamata (mol/s), |
|
= |
vidējā gāzveida emisiju molārā daļa uz mitra pamata (mol/mol), |
Δt |
= |
testa intervāla laiks. |
c) Attiecībā uz paraugu ņemšanu pa partijām, neraugoties uz to, vai plūsmas ātrums ir mainīgs vai pastāvīgs, vienādojumu (7-104) var vienkāršot, izmantojot vienādojumu (7-108):
|
(7-108) |
kur:
M gas |
= |
ģenerisko emisiju molārmasa (g/mol), |
ṅ exh i |
= |
momentānais izplūdes gāzu molārās plūsmas ātrums uz mitra pamata (mol/s), |
|
= |
vidējā gāzveida emisiju molārā daļa uz mitra pamata (mol/mol), |
f |
= |
datu ņemšanas biežums (Hz), |
N |
= |
mērījumu skaits (-) |
3.5.2. Koncentrācijas pārveidošana no sausa stāvokļa uz mitru
Šajā punktā minētos parametrus iegūst, pamatojoties uz atbilstīgi 3.4.3. punktam aprēķināto ķīmisko līdzsvaru. Starp gāzes molārajām koncentrācijām izmērītajā plūsmā x gasdry un x gas (mol/mol), kas izteiktas attiecīgi uz sausa un mitra pamata, un attiecīgi starp vienādojumiem (7-109) un (7-110), pastāv šāda sakarība:
|
(7-109) |
|
(7-110) |
kur:
x H2O |
= |
ūdens molārā daļa izmērītajā plūsmā uz mitra pamata (mol/mol), |
x H2Odry |
= |
ūdens molārā daļa izmērītajā plūsmā uz sausa pamata (mol/mol). |
Attiecībā uz gāzveida emisijām ģeneriskajai koncentrācijai x (mol/mol) veic novadītā ūdens korekciju, izmantojot vienādojumu (7-111):
|
(7-111) |
kur:
x [emission]meas |
= |
emisiju molārā daļa izmērītajā plūsmā mērījuma veikšanas vietā (mol/mol), |
x H2O[emission]meas |
= |
ūdens daudzums izmērītajā plūsmā koncentrācijas mērījuma veikšanas vietā (mol/mol), |
x H2Oexh |
= |
ūdens daudzums plūsmas mērītājā (mol/mol). |
3.5.3. Izplūdes gāzes molārās plūsmas ātrums
Neatšķaidītu izplūdes gāzu plūsmas ātrumu var izmērīt tieši vai aprēķināt, pamatojoties uz 3.4.3. punktā minēto ķīmisko līdzsvaru. Neatšķaidītu izplūdes gāzu molārās plūsmas ātrumu aprēķina, pamatojoties uz izmērīto ieplūdes gaisa molārās plūsmas ātrumu vai degvielas masas plūsmas ātrumu. Neapstrādātu izplūdes gāzu molārās plūsmas ātrumu var aprēķināt no paņemtajiem emisiju paraugiem, ṅexh , pamatojoties uz izmērīto ieplūdes gaisa molārās plūsmas ātrumu, ṅexh , vai izmērīto degvielas masas plūsmas ātrumu, fuel , kā arī vērtībām, kas aprēķinātas, izmantojot 3.4.3. punktā minēto ķīmisko līdzsvaru. Minēto ātrumu 3.4.3. punktā minētā ķīmiskā līdzsvara vajadzībām nosaka tikpat bieži, cik veic in t vai fuel vērtību atjaunināšanu un reģistrēšanu.
a) Kartera plūsmas ātrums. Neatšķaidīto izplūdes gāzu plūsmu var aprēķināt, pamatojoties uz ṅint vai ṅfuel , tikai tad, ja uz katera emisiju plūsmas ātrumu attiecas kāds no šiem nosacījumiem:
i) testa motoram ir emisiju kontroles sistēma ar slēgtu karteri, kas virza kartera plūsmu atpakaļ uz ieplūdes gaisu lejup ieplūdes gaisa mērītājam;
ii) emisiju testēšanas laikā atklāta kartera plūsma atbilstīgi VI pielikuma 6.10. punktam tiek virzīta uz izeju;
iii) atklātas kartera emisijas un plūsmu izmēra un tās iekļauj īpatnējo emisiju aprēķinos;
iv) izmantojot emisiju datus vai inženiertehnisko analīzi, iespējams apliecināt, ka atklātu kartera emisiju plūsmas ātruma ignorēšana nerada kaitējumu saistībā ar atbilstību piemērojamajiem standartiem.
b) Molārās plūsmas ātruma aprēķināšana, pamatojoties uz ieplūdes gaisu.
Pamatojoties uz ṅint , izplūdes gāzu molārās plūsmas ātrumu ṅexh (mol/s) aprēķina, izmantojot vienādojumu (7-112):
|
(7-112) |
kur:
ṅ exh |
= |
neapstrādātu izplūdes gāzu molārās plūsmas ātrums, ko izmanto emisiju mērīšanai (mol/s), |
ṅ ind |
= |
ieplūdes gaisa molārās plūsmas ātrums, ietverot arī mitrumu ieplūdes gaisā (mol/s), |
x int/exhdry |
= |
ieplūdes gaisa daudzums, kas vajadzīgs, lai radītu faktiskus sadegšanas produktus, uz sausu (neapstrādātu vai atšķaidītu) izplūdes gāzu molu (mol/mol), |
x raw/exhdry |
= |
neapstrādātu izplūdes gāzu daudzums bez liekā gaisa uz sausu (neapstrādātu vai atšķaidītu) izplūdes gāzu molu (mol/mol), |
x H2Oexhdry |
= |
ūdens daudzums izplūdes gāzēs uz sausu izplūdes gāzu molu (mol/mol). |
c) Molārās plūsmas ātruma aprēķināšana, pamatojoties uz degvielas masas plūsmas ātrumu.
Pamatojoties uz, (mol/s) aprēķina šādi: ṁfuel, ṅexh
Veicot laboratorijas testus, šo aprēķinu drīkst izmantot tikai diskrētā režīma NRSC un RMC [vienādojums (7-113)]:
|
(7-113) |
kur:
ṅ exh |
= |
neapstrādātu izplūdes gāzu molārās plūsmas ātrums, ko izmanto emisiju mērīšanai, |
ṁ fuel |
= |
degvielas plūsmas ātrums, ietverot arī mitrumu ieplūdes gaisā (g/s), |
w C |
= |
oglekļa masas daļa konkrētajā degvielā (g/g), |
x H2Oexhdry |
= |
H2O daudzums uz sausu izmērītās plūsmas molu (mol/mol), |
M C |
= |
oglekļa molekulārā masa – 12,0107 g/mol, |
x Ccombdry |
= |
oglekļa daudzums no degvielas izplūdes gāzēs uz sausu izplūdes gāzu sausu izplūdes gāzu mola (mol/mol). |
d) Izplūdes gāzu molārās plūsmas ātruma aprēķins, pamatojoties uz izmērīto ieplūdes gaisa molārās plūsmas ātrumu, atšķaidīto izplūdes gāzu molārās plūsmas ātrumu un atšķaidīto ķīmisko līdzsvaru
Izplūdes gāzu molārās plūsmas ātrumu (mol/s) var aprēķināt, pamatojoties uz izmērīto ieplūdes gaisa molārās plūsmas ātrumu, izmērīto atšķaidīto izplūdes gāzu molārās plūsmas ātrumu un vērtībām, kas aprēķinātas, izmantojot 3.4.3. punktā minēto ķīmisko līdzsvaru. Jāņem vērā, ka ķīmiskā līdzsvara pamatā ir jābūt atšķaidīto izplūdes gāzu koncentrācijām. Nepārtrauktas plūsmas aprēķiniem 3.4.3. punktā minēto ķīmisko līdzsvaru nosaka tikpat bieži, cik veic un vērtību atjaunināšanu un reģistrēšanu. Šo aprēķināto var izmantot PM atšķaidījuma pakāpes pārbaudīšanai, atšķaidīšanas gaisa molārās plūsmas ātruma aprēķināšanai fona korekcijā 3.6.1. punktā un emisiju masas aprēķināšanai 3.5.1. punktā savienojumiem, ko mēra neapstrādātās izplūdes gāzēs.
Pamatojoties uz atšķaidīto izplūdes gāzu un ieplūdes gaisa molārās plūsmas ātrumu, aprēķina izplūdes gāzu molārās plūsmas ātrumu (mol/s):
|
(7-114) |
kur:
ṅ exh |
= |
neapstrādātu izplūdes gāzu molārās plūsmas ātrums, ko izmanto emisiju mērīšanai (mol/s), |
x int/exhdry |
= |
ieplūdes gaisa daudzums, kas vajadzīgs, lai radītu faktiskus sadegšanas produktus, uz sausu (neapstrādātu vai atšķaidītu) izplūdes gāzu molu (mol/mol), |
x raw/exhdry |
= |
neapstrādātu izplūdes gāzu daudzums bez liekā gaisa uz sausu (neapstrādātu vai atšķaidītu) izplūdes gāzu molu (mol/mol), |
x H2Oexh |
= |
ūdens daudzums izplūdes gāzēs uz izplūdes gāzu molu (mol/mol), |
ṅ dexh |
= |
atšķaidītu izplūdes gāzu molārās plūsmas ātrums, ko izmanto emisiju mērīšanai (mol/s), |
ṅ int |
= |
ieplūdes gaisa molārās plūsmas ātrums, ietverot arī mitrumu ieplūdes gaisā (mol/s). |
3.6. Atšķaidītas gāzveida emisijas
3.6.1. Emisiju masas aprēķināšana un fona koriģēšana
Gāzveida emisiju masas m gas (g/test) kā emisiju molārās plūsmas ātrumu funkcijas aprēķinu veic šādi:
a) Nepārtrauktu paraugu ņemšanu pie mainīga plūsmas ātruma aprēķina, izmantojot vienādojumu (7-106):
|
(sk. 7-106) |
kur:
Mgas |
= |
ģenerisko emisiju molārmasa (g/mol), |
ṅ exh i |
= |
momentānais izplūdes gāzu molārās plūsmas ātrums uz mitra pamata (mol/s), |
x gas i |
= |
momentānā ģeneriskās gāzes molārā koncentrācija uz mitra pamata (mol/mol), |
ƒ |
= |
datu ņemšanas biežums (Hz), |
N |
= |
mērījumu skaits (-). |
Nepārtrauktu paraugu ņemšanu pie pastāvīga plūsmas ātruma aprēķina, izmantojot vienādojumu (7-107):
|
(sk. 7-107) |
kur:
Mgas |
= |
ģenerisko emisiju molārmasa (g/mol), |
ṅ exh |
= |
izplūdes gāzu molārās plūsmas ātrums uz mitra pamata (mol/s), |
|
= |
vidējā gāzveida emisiju molārā daļa uz mitra pamata (mol/mol), |
Δt |
= |
testa intervāla laiks. |
b) Paraugu ņemšanu pa partijām, neraugoties uz to, vai plūsmas ātrums ir mainīgs vai pastāvīgs, aprēķina, izmantojot vienādojumu (7-108):
|
(sk. 7-108) |
kur:
Mgas |
= |
ģenerisko emisiju molārmasa (g/mol), |
ṅ exh i |
= |
momentānais izplūdes gāzu molārās plūsmas ātrums uz mitra pamata (mol/s), |
|
= |
vidējā gāzveida emisiju molārā daļa uz mitra pamata (mol/mol), |
ƒ |
= |
datu ņemšanas biežums (Hz), |
N |
= |
mērījumu skaits (-). |
c) Atšķaidītu izplūdes gāzu gadījumā koriģē aprēķinātās piesārņotāju masas vērtības, atņemot fona emisiju masu, pamatojoties uz atšķaidīšanas gaisu:
i) vispirms nosaka atšķaidīšanas gaisa molārās plūsmas ātrumu (mol/s) testa intervālā; tas var būt izmērīts daudzums vai daudzums, kas aprēķināts, pamatojoties uz atšķaidītu izplūdes gāzu plūsmu un proporcionāli plūsmai svērta atšķaidīšanas gaisa vidējo daļu atšķaidītās izplūdes gāzēs,
;
ii) atšķaidīšanas gaisa kopējo plūsmu (mol) reizina ar fona emisiju vidējo koncentrāciju; tā var būt proporcionāli laikam svērta vidējā vērtība vai proporcionāli plūsmai svērta vidējā vērtība (piem., proporcionāli fona paraugi); n airdil un fona emisiju vidējās koncentrācijas reizinājums ir kopējais fona emisiju daudzums;
iii) ja rezultāts ir molārais daudzums, to pārveido par fona emisiju masu m bkgnd (g), reizinot ar emisiju molārmasu, M gas (g/mol);
iv) kopējo fona masu atņem no kopējās masas, lai koriģētu fona emisijas;
v) kopējo atšķaidīšanas gaisa plūsmu var noteikt, veicot tiešu plūsmas mērījumu; šajā gadījumā kopējo fona masu aprēķina, izmantojot atšķaidīšanas gaisa plūsmu, n airdil; fona masu atņem no kopējās masas un rezultātu izmanto īpatnējo emisiju aprēķinos;
vi) kopējo atšķaidīšanas gaisa masu var noteikt, pamatojoties uz atšķaidīto izplūdes gāzu kopējo masu un degvielas, ieplūdes gaisa un izplūdes gāzu ķīmisko līdzsvaru, kā aprakstīts 3.4. punktā; šajā gadījumā fona kopējo masu aprēķina, izmantojot atšķaidīto izplūdes gāzu kopējo plūsmu, n
dexh; pēc tam šo rezultātu reizina ar proporcionāli plūsmai svērtu atšķaidīšanas gaisa vidējo daļu atšķaidītās izplūdes gāzēs,.
Ņemot vērā abus gadījumus – v) un vi), izmanto vienādojumus (7-115) un (7-116):
vai
|
(7-115) |
|
(7-116) |
kur:
m gas |
= |
gāzveida emisiju kopējā masa (g), |
m bkgnd |
= |
kopējās fona masas (g), |
m gascor |
= |
gāzes masa, kurai piemērota fona emisiju korekcija (g), |
M gas |
= |
ģeneriskās gāzveida emisijas molekulārā masa (g/mol), |
x gasdil |
= |
gāzveida emisiju koncentrācija atšķaidīšanas gaisā (mol/mol), |
n airdil |
= |
atšķaidīšanas gaisa molārā plūsma (mol), |
|
= |
proporcionāli plūsmai svērta atšķaidīšanas gaisa vidējā daļa atšķaidītās izplūdes gāzēs (mol/mol), |
|
= |
fona gāzes daļa (mol/mol), |
n dexh |
= |
atšķaidītu izplūdes gāzu kopējā plūsma (mol). |
3.6.2. Koncentrācijas pārveidošana no sausa stāvokļa uz mitru
Atšķaidīto izplūdes gāzu paraugu pārveidošanai no sausa stāvokļa uz mitru piemēro tādas pašas sasaistes kā attiecībā uz neapstrādātām gāzēm (3.5.2. punkts). Atšķaidīta gaisa mitruma mērījumu veic ar mērķi aprēķināt tā ūdens tvaiku daļu x H2Odildry (mol/mol), izmantojot vienādojumu (7-96):
|
(sk. 7-96) |
kur:
x H2Odil |
= |
ūdens molārā daļa atšķaidīšanas gaisa plūsmā (mol/mol). |
3.6.3. Izplūdes gāzes molārās plūsmas ātrums
a) Aprēķins, izmantojot ķīmisko līdzsvaru.
Molārās plūsmas ātrumu exh (mol/s) var aprēķināt, pamatojoties uz degvielas masas plūsmas ātrumu, izmantojot vienādojumu (7-113):
|
(sk. 7-113) |
kur:
exh |
= |
neapstrādātu izplūdes gāzu molārās plūsmas ātrums, ko izmanto emisiju mērīšanai, |
fuel |
= |
degvielas plūsmas ātrums, ietverot arī mitrumu ieplūdes gaisā (g/s), |
w C |
= |
oglekļa masas daļa konkrētajā degvielā (g/g), |
x H2Oexhdry |
= |
H2O daudzums uz sausu izmērītās plūsmas molu (mol/mol), |
M C |
= |
oglekļa molekulārā masa – 12,0107 g/mol, |
x Ccombdry |
= |
oglekļa daudzums no degvielas izplūdes gāzēs uz sausu izplūdes gāzu mola (mol/mol). |
b) Mērījums
Izplūdes gāzes molārās plūsmas ātrumu var aprēķināt, izmantojot trīs sistēmas.
i) PDP molārās plūsmas ātrums. Pamatojoties uz pozitīva darba tilpuma sūkņa (PDP) apgriezienu skaitu testa intervāla laikā, molārās plūsmas ātruma (mol/s) aprēķināšanai izmanto attiecīgo kritumu/slīpumu a 1 un krustpunktu a 0 (-), kas aprēķināts, izmantojot šā pielikuma 1. papildinājumā paredzēto kalibrēšanas procedūru un vienādojumu (7-117):
|
(7-117) |
ar:
|
(7-118) |
kur:
a 1 |
= |
kalibrēšanas koeficients (m3/s); |
a 0 |
= |
kalibrēšanas koeficients (m3/apgr.); |
p in, p out |
= |
ieplūdes/izplūdes spiediens (Pa); |
R |
= |
molārā gāzes konstante (J/(mol K)); |
T in |
= |
ievada temperatūra (K); |
V rev |
= |
PDP izsūknētais tilpums (m3/apgr.); |
f n.,PDP |
= |
PDP apgriezienu skaits (apgr./s). |
ii) SSV molārās plūsmas ātrums. Pamatojoties uz C d, pretstatā R e # vienādojumam, kas noteikts saskaņā ar šā pielikuma 1. papildinājumu, zemskaņas Venturi caurules (SSV) molārās plūsmas ātrumu emisijas testa laikā (mol/s) aprēķina, izmantojot vienādojumu (7-119):
|
(7-119) |
kur:
p in |
= |
ieplūdes spiediens (Pa), |
A t |
= |
Venturi caurules sašaurinājuma šķērsgriezuma laukums (m2), |
R |
= |
molārā gāzes konstante (J/(mol K)), |
T in |
= |
ievada temperatūra (K), |
Z |
= |
saspiežamības koeficients, |
M mix |
= |
atšķaidītu izplūdes gāzu molārmasa (kg/mol), |
C d |
= |
SSV izplūdes koeficients (-), |
C f |
= |
SSV plūsmas koeficients (-). |
iii) CFV molārās plūsmas ātrums. Lai aprēķinātu molārās plūsmas ātrumu caur vienu Venturi cauruli vai vienu Venturi cauruļu kopu, izmanto attiecīgo vidējo C d vērtību un citas konstantes, kas noteiktas 1. papildinājumā. Molārās plūsmas ātrumu (mol/s) emisiju testa laikā aprēķina, izmantojot vienādojumu (7-120):
|
(7-120) |
kur:
p in |
= |
ieplūdes spiediens (Pa), |
A t |
= |
Venturi caurules sašaurinājuma šķērsgriezuma laukums (m2), |
R |
= |
molārā gāzes konstante (J/(mol K)), |
T in |
= |
ievada temperatūra (K), |
Z |
= |
saspiežamības koeficients, |
M mix |
= |
atšķaidītu izplūdes gāzu molārmasa (kg/mol), |
C d |
= |
CFV izplūdes koeficients (-), |
C f |
= |
CFV plūsmas koeficients (-). |
3.7. Daļiņu noteikšana
3.7.1. Paraugu ņemšana
a) Paraugu ņemšana no mainīga ātruma plūsmas
Ja no mainīga ātruma plūsmas paņem paraugu partiju, ekstrahē paraugu, kas ir proporcionāls mainīgajam izplūdes gāzu plūsmas ātrumam. Lai noteiktu kopējo plūsmu, plūsmas ātrumu integrē testa intervālā. Vidējo PM koncentrāciju
(kas jau ir izteikta masas vienībās uz parauga molu) reizina ar kopējo plūsmu, lai iegūtu kopējo PM m
PM (g) masu, izmantojot vienādojumu (7-121):
|
(7-121) |
kur:
ṅi |
= |
momentānais izplūdes gāzu molārās plūsmas ātrums (mol/s), |
|
= |
vidējā PM koncentrācija (g/mol), |
Δti |
= |
paraugu ņemšanas intervāls (s). |
b) Paraugu ņemšana no pastāvīga ātruma plūsmas
Ja no pastāvīga ātruma izplūdes gāzu plūsmas paņem paraugu partiju, nosaka vidējo tās molārās plūsmas ātrumu, no kuras ir ekstrahēts paraugs. Vidējo PM koncentrāciju reizina ar kopējo plūsmu, lai iegūtu kopējo PM m PM(g) masu, izmantojot vienādojumu (7-122):
|
(7-122) |
kur:
ṅ |
= |
izplūdes gāzu molārās plūsmas ātrums (mol/s), |
|
= |
vidējā PM koncentrācija (g/mol), |
Δt |
= |
testa intervāla laiks (s). |
Attiecībā uz paraugu ņemšanu ar nemainīgu atšķaidījuma pakāpi (DR) aprēķina m PM (g), izmantojot vienādojumu (7-123):
|
(7-123) |
kur:
m PMdil |
= |
PM masa atšķaidīšanas gaisā (g), |
DR |
= |
atšķaidījuma pakāpe (-), kas definēta kā attiecība starp emisiju masu m un atšķaidīto izplūdes gāzu masu m dil/exh (DR = m/m dil/exh). |
Atšķaidījuma pakāpi DR var izteikt kā x dil/exh funkciju, izmantojot vienādojumu (7-124):
|
(7-124) |
3.7.2. Fona korekcija
Tādu pašu pieeju, kā aprakstīts 3.6.1. punktā, piemēro, lai koriģētu PM masu attiecībā uz fonu. Reizinot
ar kopējo atšķaidīšanas gaisa plūsmu, iegūst kopējo PM fona masu (m
PMbkgnd (g)). Atņemot kopējo fona masu no kopējās masas, iegūst koriģēto daļiņu fona masu m
PMcor (g) (vienādojums (7-125)):
|
(7-125) |
kur:
m PMuncor |
= |
nekoriģētā PM masa (g), |
|
= |
vidējā PM koncentrācija atšķaidīšanas gaisā (g/mol), |
n airdil |
= |
atšķaidīšanas gaisa molārā plūsma (mol). |
3.8. Cikla darbs un īpatnējās emisijas
3.8.1. Gāzveida emisijas
3.8.1.1. Pārejas (NRTC un LSI-NRTC) testa cikli un RMC
Atsauce ir sniegta uz 3.5.1. un 3.6.1. punktu attiecīgi par neapstrādātām un atšķaidītām izplūdes gāzēm. Rezultātā iegūtās vērtības attiecībā uz jaudu Pi (kW) integrē testa intervālā. Kopējo darbu W act (kWh) aprēķina, izmantojot vienādojumu (7-126):
|
(7-126) |
kur:
Pi |
= |
momentānā motora jauda (kW), |
ni |
= |
momentānie motora apgriezieni (rpm), |
Ti |
= |
momentānais motora griezes moments (N·m), |
W act |
= |
faktiskais cikla darbs (kWh), |
ƒ |
= |
datu ņemšanas biežums (Hz), |
N |
= |
mērījumu skaits (-). |
Ja papildiekārtas tika uzstādītas saskaņā ar VI pielikuma 2. papildinājumu, tad vienādojumā (7-126) momentāno motora griezes momentu nekoriģē. Ja saskaņā ar šīs regulas VI pielikuma 6.3.2. vai 6.3.3. punktu netiek uzstādītas papildiekārtas, kuras būtu bijis jāuzstāda testa vajadzībām, vai ja tiek uzstādītas papildiekārtas, kas testa vajadzībām bija jānoņem, tad vienādojumā (7-126) izmantotajai Ti vērtībai veic korekciju, izmantojot vienādojumu (7-127):
T i = T i ,meas + T i, AUX |
(7-127) |
kur:
Ti ,meas |
= |
momentānā motora griezes momenta izmērītā vērtība, |
Ti, AUX |
= |
griezes momenta attiecīgā vērtība, kas vajadzīga, lai darbinātu papildiekārtas, un kas noteikta saskaņā VI pielikuma 7.7.2.3.2. punktu šai regulai. |
Īpatnējās emisijas e gas (g/kWh) aprēķina turpmāk norādītajos veidos atkarībā no testa cikla veida.
|
(7-128) |
kur:
m gas |
= |
emisiju kopējā masa (g/test), |
W act |
= |
cikla darbs (kWh). |
NRTC gadījumā attiecībā uz gāzveida emisijām, izņemot CO2, galīgais testa rezultāts e gas (g/kWh) ir svērtā vidējā vērtība, kas iegūta, veicot auksto palaidi un karsto palaidi, izmantojot vienādojumu (7-129):
|
(7-129) |
kur:
m cold ir aukstās palaides NRTC gāzu emisiju masa (g),
W act, cold ir aukstās palaides NRTC cikla faktiskais darbs (kWh),
m hot ir karstās palaides NRTC gāzu emisiju masa (g),
W act, hot ir karstās palaides NRTC cikla faktiskais darbs (kWh).
NRTC gadījumā attiecībā uz CO2 galīgo testa rezultātu e CO2 (g/kWh) aprēķina, veicot karstās palaides NRTC, izmantojot vienādojumu (7-130):
|
(7-130) |
kur:
m CO2, hot ir NRTC testa siltās palaišanas cikla CO2 masas emisija (g),
W act, hot ir karstās palaides NRTC cikla faktiskais darbs (kWh).
3.8.1.2. Diskrētā režīma NRSC
Īpatnējās emisijas e gas (g/kWh) aprēķina, izmantojot vienādojumu (7-131):
|
(7-131) |
kur:
gas, i |
= |
vidējais emisiju masas plūsmas ātrums i režīmam (g/h), |
Pi |
= |
motora jauda i režīmam (kW) ar Pi = P m,i + P aux i (sk. VI pielikuma 6.3. un 7.7.1.3. punktu), |
WFi |
= |
svēruma koeficients i režīmam (-); |
3.8.2. Daļiņu emisijas
3.8.2.1. Pārejas (NRTC un LSI-NRTC) testa cikli un RMC
Īpatnējās daļiņu emisijas aprēķina, pārveidojot vienādojumu (7-128) vienādojumā (7-132), kur e gas (g/kWh) un m gas (g/test) ir aizvietoti attiecīgi ar e PM (g/kWh) un m PM (g/test):
|
(7-132) |
kur:
m PM |
= |
daļiņu emisiju kopējā masa, ko aprēķina atbilstīgi 3.7.1. punktam (g/test), |
W act |
= |
cikla darbs (kWh). |
Emisijas pārejas saliktajā ciklā (t. i., aukstās palaides NRTC un karstās palaides NRTC aprēķina atbilstīgi 3.8.1.1. punktam.
3.8.2.2. Diskrētā režīma NRSC
Īpatnējās daļiņu emisijas e PM (g/kWh) aprēķina, kā norādīts turpmāk.
3.8.2.2.1. |
Attiecībā uz viena filtra metodi izmanto vienādojumu (7-133):
kur:
|
3.8.2.2.2. |
Attiecībā uz vairāku filtru metodi izmanto vienādojumu (7-134):
kur:
Attiecībā uz viena filtra metodi faktisko svēruma koeficientu, WF eff i , katram režīmam aprēķina, izmantojot vienādojumu (7-135):
kur:
Faktisko svēruma koeficientu vērtība ir XVII pielikuma 1. papildinājumā uzskaitīto svēruma koeficientu 0,005 (absolūtā vērtība) robežās. |
3.8.3. Neregulāri (periodiski) reģenerētas emisiju kontroles korekcija
Tādu motoru gadījumā, kas nav RLL kategorijas motori un kas ir aprīkoti ar izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmām, kurām notiek neregulāra (periodiska) reģenerācija (sk. VI pielikuma 6.6.2. punktu), gāzveida un daļiņveida piesārņotāju īpatnējās emisijas, kas aprēķinātas saskaņā ar 3.8.1. un 3.8.2. punktā, koriģē vai nu ar piemērojamo reizināmo korekcijas koeficientu, vai piemērojamo pieskaitāmo korekcijas koeficientu. Gadījumā, ja testa laikā neregulārā reģenerācija nenotiek, piemēro augšupēju koeficientu (k ru,m vai k ru,a). Gadījumā, ja testa laikā neregulārā reģenerācija notiek, piemēro lejupēju koeficientu (k rd,m vai k rd,a). Diskrētā režīma NRSC gadījumā, ja katram režīmam ir noteikti korekcijas koeficienti, tos katram režīmam piemēro svērtā emisijas rezultāta aprēķināšanas laikā.
3.8.4. Nolietošanās koeficienta koriģēšana
Gāzveida un daļiņveida piesārņotāju īpatnējās emisijas, kas aprēķinātas saskaņā ar 3.8.1. un 3.8.2. punktā, attiecīgā gadījumā ietverot neregulārās reģenerācijas korekcijas koeficientu saskaņā ar 3.8.3. punktu, koriģē ar piemērojamo reizināmo vai pieskaitāmo nolietošanās koeficientu, kurš noteikts saskaņā ar III pielikuma prasībām.
3.9. Atšķaidītu izplūdes gāzu plūsmas (CVS) kalibrēšana un saistītie aprēķini
Šajā iedaļā ir aprakstīti aprēķini dažādu plūsmas mērītāju kalibrēšanai. Iedaļas 3.9.1. punktā vispirms ir aprakstīts, kā pārrēķināt standarta plūsmas mērītāja rezultātus izmantošanai kalibrēšanas vienādojumos, kas ir doti uz molārā pamata. Pārējos punktos ir aprakstīti kalibrēšanas aprēķini, kas attiecas uz īpašiem plūsmas mērītāju veidiem.
3.9.1. Standarta mērītāja pārrēķini
Šajā punktā norādītājos kalibrēšanas vienādojumos par atsauces daudzumu ir izmantots molārās plūsmas ātrums. Ja pieņemtais etalonmērītājs uzrāda plūsmas ātrumu citā apjomā, piemēram, kā standarta tilpuma ātrumu, ṅ ref faktiskā tilpuma ātrumu vai masas plūsmas ātrumu, V̇ stdref tad etalonmērītāja rezultātu pārrēķina molārās plūsmas ātrumā, V̇ actdref izmantojot vienādojumus (7-136), (7-137) un (7-138) un ņemot vērā, ka, lai gan tilpuma ātruma, masas plūsmas ātruma, ṁ ref spiediena, temperatūras un molārās masas vērtības emisiju testa laikā var mainīties, tās ir jāsaglabā tik nemainīgas, cik tas ir noderīgi attiecībā uz katru atsevišķo iestatīšanas punktu plūsmas mērītāja kalibrēšanas laikā:
|
(7-136) |
kur:
ṅ ref |
= |
atsauces molārās plūsmas ātrums (mol/s), |
V̇ stdref |
= |
atsauces tilpuma plūsmas ātrums, kas ir pielāgots standartspiedienam un standarttemperatūrai (m3/s), |
V̇ actref |
= |
atsauces tilpuma plūsmas ātrums pie faktiskā spiediena un temperatūras (m3/s), |
ṁ ref |
= |
atsauces masas plūsma (g/s), |
p std |
= |
standartspiediens (Pa), |
p act |
= |
gāzes faktiskais spiediens (Pa), |
T std |
= |
standarttemperatūra (K), |
T act |
= |
gāzes faktiskā temperatūra (K), |
R |
= |
gāzes molārā konstantā vērtība, |
M mix |
= |
gāzes molārmasa (g/mol). |
3.9.2. PDP kalibrēšanas aprēķini
Attiecībā uz katru ierobežojošo pozīciju, izmantojot VI pielikuma 8.1.8.4. punktā noteiktās vidējās vērtības, turpmāk norādītās vērtības aprēķina šādi:
a) PDP tilpums, ko izsūknē vienā apgriezienā, V rev (m3/apgr.):
|
(7-137) |
kur:
|
= |
atsauces molārās plūsmas ātruma vidējā vērtība (mol/s), |
R |
= |
molārā gāzes konstante [J/(mol · K)], |
|
= |
vidējā ieplūdes temperatūra (K), |
|
= |
vidējais ieplūdes spiediens (Pa), |
|
= |
vidējais rotācijas apgriezienu skaits (apgr./s); |
b) PDP izslīdes korekcijas koeficients K s (s/apgr.):
|
(7-138) |
kur:
|
= |
vidējais atsauces molārās plūsmas ātrums (mol/s), |
|
= |
vidējā ieplūdes temperatūra (K), |
|
= |
vidējais ieplūdes spiediens (Pa), |
|
= |
vidējais izplūdes spiediens (Pa), |
|
= |
vidējais PDP apgriezienu skaits (apgr./s), |
R |
= |
molārā gāzes konstante; |
c) PDP tilpuma, ko izsūknē vienā apgriezienā, mazāko kvadrātu regresiju, V rev, pret PDP izslīdes korekcijas koeficientu, K s, veic, aprēķinot slīpumu/kritumu, a 1, un krustpunktu, a 0, kā norādīts 4. papildinājumā;
d) attiecībā uz katru apgriezienu skaitu, kurā darbina PDP, atkārto šā punkta a) –c) apakšpunktā paredzēto procedūru;
e) turpmāk 7.4. tabulā ir atspoguļoti šie aprēķini attiecībā uz dažādām vērtībām:
:
7.4. tabula
PDP kalibrēšanas datu piemērs
|
|
a 1 [m3/min] |
a 1 [m3/s] |
a 0 [m3/apgr.] |
755,0 |
12,58 |
50,43 |
0,8405 |
0,056 |
987,6 |
16,46 |
49,86 |
0,831 |
-0,013 |
1254,5 |
20,9 |
48,54 |
0,809 |
0,028 |
1401,3 |
23,355 |
47,30 |
0,7883 |
-0,061 |
f) attiecībā uz katru apgriezienu skaitu, kurā darbina PDP, attiecīgo slīpumu/kritumu, a 1, un krustpunktu, a 0, izmanto, lai aprēķinātu plūsmas ātrumu emisiju testēšanas laikā, kā norādīts 3.6.3. punkta b) apakšpunktā.
3.9.3. Aprēķini un pieļaujamie pieņēmumi, kas regulē Venturi cauruli
Šajā punktā ir aprakstīti regulējošie vienādojumi un pieļaujamie pieņēmumi Venturi caurules kalibrēšanai un plūsmas, kas izmanto Venturi cauruli, aprēķināšanai. Tā kā zemskaņas Venturi caurule (SSV) un kritiskās plūsmas Venturi caurule (CFV) darbojas līdzīgi, tās regulējošie vienādojumi ir gandrīz identiski, izņemot vienādojumu, kas atspoguļo to spiediena koeficientu, r (i.e., r SSV pret r CFV). Šie regulējošie vienādojumi pieņem ideālas gāzes viendimensijas izoentropisku neviskozu saspiežamu plūsmu. Citi pieļaujamie pieņēmumi ir aprakstīti 3.9.3. punkta d) apakšpunktā. Ja ideālas gāzes pieņēmums attiecībā uz izmērīto plūsmu nav atļauts, regulējošie vienādojumi ietver pirmās kārtības labojumu attiecībā uz reālās gāzes dinamiskajām īpašībām, proti, saspiežamības koeficientu, Z. Ja pamatots inženiertehniskais atzinums paredz, ka ir jāizmanto cita vērtība, nevis Z = 1, var izmantot atbilstošu stāvokļa vienādojumu Z vērtību noteikšanai kā izmērīto spiedienu un temperatūru funkciju vai izstrādāt īpašus kalibrēšanas vienādojumus, balstoties uz pamatotu inženiertehnisko atzinumu. Ņem vērā, ka plūsmas koeficienta, C f, vienādojuma pamatā ir ideālas gāzes pieņēmums, kas paredz, ka izoentropiskais eksponents, γ, ir vienāds ar īpatnējo siltumu attiecību, cp /c V . Ja pamatots inženiertehniskais atzinums paredz, ka ir jāizmanto reālās gāzes izoentropiskais eksponents, var izmantot atbilstošu stāvokļa vienādojumu γ vērtību noteikšanai kā izmērīto spiedienu un temperatūru funkciju vai izstrādāt īpašus kalibrēšanas vienādojumus. Molārās plūsmas ātrumu (mol/s), aprēķina, izmantojot vienādojumu (7-139):
|
(7-139) |
kur:
C d |
= |
izplūdes koeficients atbilstīgi 3.9.3. punkta a) apakšpunktam (–), |
C f |
= |
plūsmas koeficients atbilstīgi 3.9.3. punkta b) apakšpunktam (–), |
A t |
= |
Venturi caurules sašaurinājuma šķērsgriezuma laukums (m2), |
p in |
= |
absolūtais statiskais spiediens pie Venturi caurules ieejas (Pa), |
Z |
= |
saspiežamības koeficients (–), |
M mix |
= |
gāzu maisījuma molārmasa (kg/mol), |
R |
= |
molārā gāzes konstante, |
T in |
= |
absolūtā temperatūra pie Venturi caurules ieejas (K). |
a) Izmantojot atbilstīgi VI pielikuma 8.1.8.4. punktam savāktos datus, C d aprēķina, izmantojot vienādojumu (7-14):
|
(7-140) |
kur:
ṅ ref |
= |
atsauces molārās plūsmas ātrums (mol/s) |
Citi simboli atbilstīgi 7-139 vienādojumam.
b) C f nosaka, izmantojot vienu no turpmāk aprakstītajām metodēm:
i) tikai attiecībā uz CFV plūsmas mērītājiem C fCFV iegūst no 7.5. tabulas turpmāk, pamatojoties uz β vērtībām (Venturi caurules sašaurinājuma attiecība pret ievada diametriem) un γ vērtībām (gāzu maisījuma īpatnējo siltumu attiecība) un izmantojot lineāro interpolāciju, lai noteiktu starpvērtības:
7.5. tabula
C fCFV pret β and γ CFV plūsmas mērītājiem
C fCFV |
||
β |
γ exh=1,385 |
γ dexh=γ air =1,399 |
0,000 |
0,6822 |
0,6846 |
0,400 |
0,6857 |
0,6881 |
0,500 |
0,6910 |
0,6934 |
0,550 |
0,6953 |
0,6977 |
0,600 |
0,7011 |
0,7036 |
0,625 |
0,7047 |
0,7072 |
0,650 |
0,7089 |
0,7114 |
0,675 |
0,7137 |
0,7163 |
0,700 |
0,7193 |
0,7219 |
0,720 |
0,7245 |
0,7271 |
0,740 |
0,7303 |
0,7329 |
0,760 |
0,7368 |
0,7395 |
0,770 |
0,7404 |
0,7431 |
0,780 |
0,7442 |
0,7470 |
0,790 |
0,7483 |
0,7511 |
0,800 |
0,7527 |
0,7555 |
0,810 |
0,7573 |
0,7602 |
0,820 |
0,7624 |
0,7652 |
0,830 |
0,7677 |
0,7707 |
0,840 |
0,7735 |
0,7765 |
0,850 |
0,7798 |
0,7828 |
ii) Attiecībā uz jebkuru CFV vai SSV plūsmas mērītāju, lai aprēķinātu C f, var izmantot vienādojumu (7-141):
|
(7-141) |
kur:
γ |
= |
izoentropiskais eksponents (–); attiecībā uz ideālo gāzi šī ir gāzu maisījuma īpatnējo siltumu attiecība, cp /c V , |
r |
= |
spiediena koeficients, kas noteikts atbilstīgi šā punkta c) apakšpunkta 3. punktam, |
β |
= |
Venturi caurules sašaurinājuma attiecība pret ieplūdes diametriem. |
c) Spiediena koeficientu r aprēķina šādi:
i) Attiecībā tikai uz SSV sistēmām r SSV aprēķina, izmantojot vienādojumu (7-142):
|
(7-142) |
kur:
Δp ssv |
= |
statiskais diferenciālais spiediens; Venturi caurules ieeja mīnus Venturi caurules sašaurinājums (Pa); |
ii) tikai attiecībā uz CFV sistēmām r CFV aprēķina iteratīvi, izmantojot vienādojumu (7-143):
|
(7-143) |
d) Var veikt jebkuru no turpmāk norādītajiem regulējošo vienādojumu vienkāršošanas pieņēmumiem vai izmantot pamatotu inženiertehnisko atzinumu, lai noteiktu testēšanai piemērotākas vērtības:
i) attiecībā uz emisiju testēšanu visos neapstrādātu izplūdes gāzu, atšķaidītu izplūdes gāzu un atšķaidīšanas gaisa diapazonos var pieņemt, ka gāzu maisījuma dinamiskās īpašības ir tādas pašas kā ideālas gāzes gadījumā: Z = 1;
ii) attiecībā uz visu neapstrādāto izplūdes gāzu diapazonu var pieņemt konstantu īpatnējo siltumu attiecību γ = 1,385;
iii) attiecībā uz visu atšķaidīto izplūdes gāzu diapazonu (piem., kalibrēšanas gaisu vai atšķaidīšanas gaisu) var pieņemt konstantu īpatnējo siltumu attiecību γ = 1 399 ;
iv) attiecībā uz visu atšķaidīto izplūdes gāzu un gaisa diapazonu maisījuma molārmasu, M mix (g/mol), var uzskatīt tikai par ūdens daudzuma funkciju atšķaidīšanas gaisā vai kalibrēšanas gaisā, x H2O, ko nosaka atbilstīgi 3.3.2. punktam un aprēķina, izmantojot vienādojumu (7-144):
M mix = M air· (1 – x H2O) + M H2O· (x H2O) |
(7-144) |
kur:
M air |
= |
28,96559 g/mol, |
M H2O |
= |
18,01528 g/mol, |
x H2O |
= |
ūdens daudzums atšķaidīšanas vai kalibrēšanas gaisā (mol/mol); |
v) attiecībā uz visu atšķaidīto izplūdes gāzu un gaisa diapazonu visu kalibrēšanas un testēšanas darbību vajadzībām var pieņemt konstantu maisījuma molārmasu, M mix, ja vien pieņemtā molārmasa no aplēstās minimālās un maksimālās molārmasas kalibrēšanas un testēšanas laikā neatšķiras vairāk kā par ± 1 %; šo pieņēmumu var veikt, ja ir nodrošināta pietiekama kalibrēšanas gaisā un atšķaidīšanas gaisā esošā ūdens kontrole vai ja pietiekamu ūdens daudzumu novada gan no kalibrēšanas gaisa, gan atšķaidīšanas gaisa; turpmāk 7.6. tabulā ir sniegti piemēri par pieļaujamajiem atšķaidīšanas gaisa rasas punkta pret kalibrēšanas gaisa rasas punktu diapazoniem.
7.6. tabula
Atšķaidīšanas gaisa un kalibrēšanas gaisa rasas punktu piemēri, pie kuriem var pieņemt konstantu M mix vērtību
Ja kalibrēšanas T dew (°C) ir … |
pieņem šādu konstantu M mix (g/mol) |
attiecībā uz šādiem T dew (°C) diapazoniem emisiju testu () laikā |
sauss |
28,96559 |
sauss līdz 18 |
0 |
28,89263 |
sauss līdz 21 |
5 |
28,86148 |
sauss līdz 22 |
10 |
28,81911 |
sauss līdz 24 |
15 |
28,76224 |
sauss līdz 26 |
20 |
28,68685 |
no -8 līdz 28 |
25 |
28,58806 |
no 12 līdz 31 |
30 |
28,46005 |
no 23 līdz 34 |
(1) Diapazons, kas ir derīgs visām kalibrēšanām un emisiju testēšanām atmosfēras spiediena diapazonā (no 80,000 līdz 103,325) kPa. |
3.9.4. SSV kalibrēšana
a) |
Uz molāro bāzi pamatota pieeja. Lai kalibrētu SSV plūsmas mērītāju, veic turpmāk aprakstītos pasākumus. i) Reinoldsa skaitli Re # katram atsauces molārās plūsmas ātrumam aprēķina, izmantojot Venturi caurules sašaurinājuma diametru, d t [vienādojums (7-145)]. Tā kā Re# aprēķināšanai ir vajadzīga dinamiskā viskozitāte μ, izmantojot pamatotu tehnisko atzinumu, var izmantot īpašu viskozitātes modeli, lai noteiktu μ kalibrēšanas gāzei (parasti gaisam) [vienādojums (7-146)]. Var arī izmantot Sazerlenda trīs koeficientu viskozitātes modeli, lai tuvinātu μ (sk. 7.7. tabulu):
kur:
un, izmantojot Sazerlenda trīs koeficientu viskozitātes modeli:
kur:
7.7. tabula Sazerlenda trīs koeficientu viskozitātes modeļa parametri
ii) Izstrādā vienādojumu C d pret Re# , izmantojot (Re# , C d) vērtību pārus. C d aprēķina saskaņā ar 7-140 vienādojumu, C f iegūst, izmantojot 7-141 vienādojumu, vai arī drīkst izmantot jebkuru matemātisku izteiksmi, tostarp polinomu vai pakāpju sērijas. Vienādojums (7-147) ir plaši izmantotās matemātiskās izteiksmes piemērs C d un Re# sakarībai;
iii) Lai noteiktu vienādojumam vislabāk piemērotos koeficientus un aprēķinātu vienādojuma regresijas statistiku, aplēses standartkļūdu SEE un noteikšanas koeficientu r 2, veic mazāko kvadrātu regresijas analīzi atbilstīgi 3. papildinājumam. iv) Ja vienādojums atbilst kritērijam SEE < 0,5 % n ref max (vai refmax) un r 2 ≥ 0,995, to var izmantot, lai noteiktu C d emisiju testiem, kā aprakstīts 3.6.3. punkta b) apakšpunktā. v) Ja SEE un r 2 kritēriji nav izpildīti, var izmantot pamatotu inženiertehnisko atzinumu, lai izlaistu kalibrēšanas datu punktus, nodrošinot atbilstību regresijas statistikai. Lai nodrošinātu atbilstību kritērijiem, izmanto vismaz septiņus kalibrēšanas datu punktus. vi) Ja punktu izlaišana nenovērš netipiskas datu kopas, veic koriģējošus pasākumus. Piemēram, C d pret Re# vienādojumam izvēlas citu matemātisko izteiksmi, pārbauda noplūdes vai atkārto kalibrēšanas procesu. Ja procesu atkārto, mērījumiem nosaka stingrākas pielaides un plūsmu stabilizēšanai atļauj izmantot ilgāku laiku. vii) Kad ir nodrošināta vienādojuma atbilstība regresijas kritērijiem, to drīkst izmantot tikai plūsmu ātrumu noteikšanai, kuri ietilpst references plūsmu ātrumu diapazonā, ko izmanto atbilstības nodrošināšanai C d pret Re# vienādojuma regresijas kritērijiem. |
3.9.5. CFV kalibrēšana
a) |
Dažus CFV plūsmas mērītājus veido tikai viena Venturi caurule, bet citus – vairākas Venturi caurules, proti, tiek izmantotas dažādas Venturi cauruļu kombinācijas, lai mērītu atšķirīgus plūsmas ātrumus. Attiecībā uz CFV plūsmas mērītājiem, kurus veido vairākas Venturi caurules, var kalibrēt katru Venturi cauruli atsevišķi, lai attiecībā uz katru Venturi cauruli noteiktu individuālu izplūdes koeficientu, C d, vai kalibrēt katru Venturi cauruļu kombināciju kā vienu Venturi cauruli. Ja kalibrē Venturi cauruļu kombināciju, aktīvo Venturi cauruļu sašaurinājumu laukumu summu izmanto kā A t, aktīvo Venturi cauruļu sašaurinājumu diametru kvadrātu summas kvadrātsakni – kā d t un Venturi cauruļu sašaurinājumu un ieplūdes diametru attiecību – aktīvo Venturi cauruļu sašaurinājumu diametru (d t) summas kvadrātsaknes attiecību pret visu Venturi cauruļu kopējās ieplūdes diametru (D). Lai noteiktu C d vērtību attiecībā uz vienu Venturi cauruli vai vienu Venturi cauruļu kombināciju, veic šādus pasākumus: i) izmantojot datus, kas apkopoti katrā kalibrēšanas iestatīšanas punktā, katram punktam aprēķina atsevišķu C d vērtību, izmantojot vienādojumu (7-140); ii) visu C d vērtību vidējo un standartnovirzi aprēķina atbilstīgi 7-155 un 7-156 vienādojumam; iii) ja visu C d vērtību standartnovirze ir mazāka par vai vienāda ar 0,3 % no vidējās C d vērtības, vidējo C d vērtību izmanto 7-120. vienādojumā un CFV izmanto tikai diapazonā līdz zemākajam kalibrēšanas laikā izmērītajam r;
iv) ja visu C d vērtību standartnovirze pārsniedz 0,3 % no vidējās C d vērtības, C d vērtības, kuras atbilst datu punktam, kas noteikts pie zemākās kalibrēšanas laikā izmērītās r vērtības, izlaiž; v) ja atlikušo datu punktu skaits ir mazāks par septiņi, veic koriģējošus pasākumus, pārbaudot kalibrēšanas datus vai atkārtojot kalibrēšanas procesu; ja kalibrēšanas procesu atkārto, ir ieteicams pārbaudīt, vai nav konstatējamas noplūdes, piemērot mērījumiem stingrākas pielaides un paredzēt ilgāku laiku plūsmu stabilizēšanai; vi) ja atlikušas septiņas vai vairāk C d vērtības, atkārtoti aprēķina atlikušo C d vērtību vidējās un standartnovirzes; vii) ja atlikušo C d vērtību standartnovirze ir mazāka par vai vienāda ar 0,3 % no atlikušā C d vidējās vērtības, šo vidējo C d vērtību izmanto 7-120 vienādojumā un CFV vērtības izmanto tikai diapazonā līdz zemākajai r vērtībai, kas ir saistīta ar atlikušo C d; viii) ja atlikušās C d vērtības standartnovirze joprojām pārsniedz 0,3 % no atlikušo C d vērtību vidējā rādītāja, atkārto šā punkta e) apakšpunkta 4.–8. punktā noteiktos pasākumus. |
1. papildinājums
Svārstību korekcija
1. Piemērošanas joma un biežums
Šajā papildinājumā paredzētos aprēķinus veic, lai noteiktu, vai gāzes analizatora svārstības padara testa intervāla rezultātus par spēkā neesošiem. Ja svārstības nepadara testa intervāla rezultātus par spēkā neesošiem, atbilstīgi šim papildinājumam koriģē svārstības attiecībā uz testa intervāla gāzes analizatora reakcijām. Gāzes analizatora reakcijas, kurām ir piemērota svārstību korekcija, izmanto turpmākajos emisiju aprēķinos. Gāzes analizatora svārstību pieņemamā robežvērtība testa intervālā ir norādīta VI pielikuma 8.2.2.2. punktā.
2. Koriģēšanas principi
Šajā papildinājumā noteiktajos aprēķinos izmanto gāzes analizatora reakcijas uz analītisko gāzu atsauces nulles gāzes koncentrācijām un kontroles koncentrācijām, kas noteiktas konkrētu laiku pirms un pēc testa intervāla. Ar aprēķinu palīdzību koriģē testa intervālā reģistrētās gāzes analizatora reakcijas. Korekcijas pamatā ir analizatora vidējās reakcijas uz atsauces nulles gāzēm un kontroles gāzēm, kā arī pašu nulles gāzu un kontroles gāzu standartkoncentrācijām. Svārstību apstiprināšanu un koriģēšanu veic turpmāk aprakstītajā veidā.
3. Svārstību apstiprināšana
Pēc visu pārējo korekciju, izņemot svārstību korekcijas, piemērošanas visiem gāzes analizatora signāliem saskaņā ar 3.8. punktu aprēķina īpatnējās emisijas. Pēc tam saskaņā ar šo papildinājumu svārstības koriģē attiecībā uz visiem gāzes analizatora signāliem. Atkārtoti aprēķina īpatnējās emisijas, izmantojot visus gāzes analizatora signālus, kuriem piemērotas svārstību korekcijas. Īpatnējo emisiju rezultātus atbilstīgi VI pielikuma 8.2.2.2. punktam apstiprina un par tiem ziņo pirms un pēc svārstību korekcijas.
4. Svārstību korekcija
Visus gāzes signālus koriģē turpmāk aprakstītajā veidā:
a) katru reģistrēto koncentrāciju, xi
, koriģē attiecībā uz nepārtraukto paraugu ņemšanu vai paraugu ņemšanu pa partijām,
;
b) Novirzes korekciju aprēķina, izmantojot vienādojumu (7-149):
|
(7-149) |
kur:
xi driftcor |
= |
koncentrācija ar koriģētām svārstībām (μmol/mol), |
x refzero |
= |
nulles gāzes standartkoncentrācija, kas parasti ir nulle, ja vien nav norādīts citādi (μmol/mol), |
x refspan |
= |
kontroles gāzes standartkoncentrācija (μmol/ppm); |
x prespan |
= |
pirmstesta intervāla gāzes analizatora reakcija uz kontroles gāzes koncentrāciju (μmol/mol); |
x postspan |
= |
pēctesta intervāla gāzes analizatora reakcija uz kontroles gāzes koncentrāciju (μmol/mol); |
xi
vai |
= |
reģistrētā koncentrācija, t. i., testa laikā pirms svārstību korekcijas noteiktā koncentrācija (μmol/mol); |
x prezero |
= |
pirmstesta intervāla gāzes analizatora reakcija uz nulles gāzes koncentrāciju (μmol/mol); |
x postzero |
= |
pēctesta intervāla gāzes analizatora reakcija uz nulles gāzes koncentrāciju (μmol/mol); |
c) attiecībā uz jebkurām pirmstesta intervāla koncentrācijām izmanto koncentrācijas, kas pirms testa noteiktas visnesenāk; attiecībā uz atsevišķiem testa intervāliem visnesenākā pirmsnulles vai pirmskontroles koncentrācija var būt radusies pirms viena vai vairākiem testa intervāliem;
d) attiecībā uz jebkurām pēctesta intervāla koncentrācijām izmanto koncentrācijas, kas pēc testa noteiktas visnesenāk; attiecībā uz atsevišķiem testa intervāliem visnesenākā pēcnulles vai pēckontroles koncentrācija var būt radusies pēc viena vai vairākiem testa intervāliem;
e) ja kāda pirmstesta intervāla analizatora reakcija uz kontroles gāzes koncentrāciju, x prespan, nav reģistrēta, nosaka x prespan vērtību, kas ir ekvivalenta kontroles gāzes standartkoncentrācijai: x prespan = x refspan;
f) ja kāda pirmstesta intervāla analizatora reakcija uz nulles gāzes koncentrāciju, x prezero, nav reģistrēta, nosaka x prezero vērtību, kas ir ekvivalenta nulles gāzes standartkoncentrācijai: x prezero = x refzero;
g) parasti nulles gāzes standartkoncentrācija, xrefzero, ir nulle: Xrefzero = 0 μmol/mol; tomēr dažos gadījumos var būt zināms, ka xrefzero koncentrācija nav pielīdzināma nullei; piemēram, ja CO2 analizatoru iestata uz nulli, izmantojot apkārtējo gaisu, var izmantot CO2 apkārtējā gaisā noklusējuma koncentrāciju, proti, 375 μmol/mol; šajā gadījumā xrefzero = 375 μmol/mol; ja analizatoru iestata uz nulli, izmantojot xrefzero, kas nav nulle, analizatoru iestata faktiskās xrefzero koncentrācijas radīšanai; piemēram, ja xrefzero = 375 μmol/mol, analizators ir iestatīts tā, lai, nulles gāzei plūstot uz analizatoru, tas radītu 375 μmol/mol vērtību.
2. papildinājums
Oglekļa plūsmas pārbaude
1. Ievads
Lielākā daļa oglekļa izplūdes gāzēs ir no degvielas, un tā lielākā daļa izplūdes gāzēs ir CO2. Uz šo pamatojas sistēmas pārbaude, balstoties uz CO2 mērījumiem. Tādu SI motoru gadījumā, kam nav gaisa pārpalikuma koeficienta λ kontroles, vai SI motoru gadījumā, kuri darbojas ārpus 0,97 ≤ λ ≤ 1,03 diapazona, procedūra ietver arī HC un CO mērījumus.
Oglekļa plūsmu izplūdes gāzu mērīšanas sistēmās nosaka pēc degvielas plūsmas ātruma. Oglekļa plūsmu vairākos emisiju un daļiņu paraugu ņemšanas sistēmu paraugu ņemšanas punktos nosaka pēc CO2 (vai CO2, HC un CO) koncentrācijas un gāzes plūsmas ātruma šajos punktos.
Tādējādi motors ir oglekļa plūsmas avots un, novērojot tādu pašu oglekļa plūsmu izplūdes caurulē un daļējās plūsmas izvadā, PM paraugu ņemšanas sistēma pārbauda noplūdes un plūsmas mērījumu precizitāti. Šīs pārbaudes priekšrocība ir tā, ka komponenti darbojas faktiskajos motora testa temperatūras un plūsmas apstākļos.
7.1. attēlā parādīti paraugu ņemšanas punkti, kuros pārbauda oglekļa plūsmas. Turpmāk doti īpašie vienādojumi oglekļa plūsmas aprēķināšanai katrā paraugu ņemšanas punktā.
7.1. attēls
Oglekļa plūsmas pārbaudes mērījumu punkti
2. Oglekļa plūsmas ātrums motorā (1. atrašanās vieta)
Oglekļa masas plūsmas ātrumu motorā, qm Cf (kg/s) degvielai CHαOε aprēķina, izmantojot vienādojumu (7-150):
|
(7-150) |
kur:
qm f |
= |
degvielas masas plūsmas ātrums (kg/s). |
3. Oglekļa plūsmas ātrums neapstrādātās izplūdes gāzēs (2. atrašanās vieta)
3.1. Pamatojoties uz CO2
Oglekļa masas plūsmas ātrumu motora izplūdes caurulē, qm Ce (kg/s), nosaka pēc neapstrādāta CO2 koncentrācijas un izplūdes gāzu masas plūsmas ātruma, izmantojot vienādojumu (7-151):
|
(7-151) |
kur:
c CO2,r |
= |
mitra CO2 koncentrācija neapstrādātās izplūdes gāzēs ( %), |
c CO2,a |
= |
mitra CO2 koncentrācija apkārtējā gaisā ( %), |
qm ew |
= |
izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata (kg/s), |
M e |
= |
izplūdes gāzu molārmasa (g/mol). |
Ja CO2 mēra uz sausa pamata, to pārrēķina uz mitru pamatu saskaņā ar 2.1.3. vai 3.5.2. punktu.
3.2. Pamatojoties uz CO2, HC un CO
Kā alternatīvu tam, lai veiktu aprēķinu, pamatojoties tikai uz CO2, kā minēts 3.1. punktā, oglekļa masas plūsmas ātrumu motora izplūdes caurulē, qm Ce (kg/s), nosaka pēc neapstrādātu CO2, HC un CO koncentrācijas un izplūdes gāzu masas plūsmas ātruma, izmantojot vienādojumu (7-152):
|
(7-152) |
kur:
c CO2,r |
= |
mitra CO2 koncentrācija neapstrādātās izplūdes gāzēs ( %), |
c CO2,a |
= |
mitra CO2 koncentrācija apkārtējā gaisā ( %), |
c THC(C1),r |
= |
THC(C1) koncentrācija neapstrādātās izplūdes gāzēs ( %); |
c THC(C1),a |
= |
THC(C1) koncentrācija apkārtējā gaisā ( %), |
c CO,r |
= |
mitra CO koncentrācija neapstrādātās izplūdes gāzēs ( %), |
c CO,a |
= |
mitra CO koncentrācija apkārtējā gaisā ( %), |
qm ew |
= |
izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata (kg/s), |
M e |
= |
izplūdes gāzu molārmasa (g/mol). |
Ja CO2 vai CO mēra uz sausa pamata, tos pārrēķina uz mitru pamatu saskaņā ar 2.1.3. vai 3.5.2. punktu.
4. Oglekļa plūsmas ātrums atšķaidīšanas sistēmā (3. atrašanās vieta)
4.1. Pamatojoties uz CO2
Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmā jāņem vērā arī sadalījuma attiecība. Oglekļa plūsmas ātrumu līdzvērtīgā atšķaidīšanas sistēmā qm Cp (kg/s) (līdzvērtīga sistēma ir ekvivalenta pilnas plūsmas sistēmai, kurā atšķaida kopējo plūsmu) nosaka, pamatojoties uz atšķaidītā CO2 koncentrāciju, izplūdes gāzu masas plūsmas ātrumu un paraugu plūsmas ātrumu. Jaunais vienādojums (7-153) ir identisks (7-151) vienādojumam un ir papildināts tikai ar atšķaidīšanas koeficientu qm dew/ qm p.
|
(7-153) |
kur:
c CO2,d |
= |
mitra CO2 koncentrācija atšķaidītās izplūdes gāzēs |
atšķaidīšanas tuneļa izvadā ( %), |
= |
c CO2,a |
mitra CO2 koncentrācija apkārtējā gaisā ( %), |
= |
qm dew |
atšķaidīta parauga plūsma daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmā (kg/s), |
= |
qm ew |
izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata (kg/s), |
= |
qm p |
izplūdes gāzes parauga plūsma daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmā (kg/s); |
= |
M e |
izplūdes gāzu molārmasa (g/mol).
Ja CO2 mēra uz sausa pamata, to pārrēķina uz mitru pamatu saskaņā ar 2.1.3. vai 3.5.2. punktu. 4.2.
Pamatojoties uz CO2, HC un CO
|
(7-154) |
Daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmā jāņem vērā arī sadalījuma attiecība. Kā alternatīvu tam, lai aprēķinu 4.1. punktā veiktu, pamatojoties tikai uz CO2, oglekļa plūsmas ātrumu līdzvērtīgā atšķaidīšanas sistēmā qm Cp (kg/s) (līdzvērtīga sistēma ir ekvivalenta pilnas plūsmas sistēmai, kurā atšķaida kopējo plūsmu) nosaka, pamatojoties uz atšķaidīto CO2, HC un CO koncentrācijām, izplūdes gāzu masas plūsmas ātrumu un paraugu plūsmas ātrumu. Jaunais vienādojums (7-154) ir identisks (7-152) vienādojumam un ir papildināts tikai ar atšķaidīšanas koeficientu qm dew/ qm p.
kur: |
= |
c CO2,d |
mitra CO2 koncentrācija atšķaidītās izplūdes gāzēs atšķaidīšanas tuneļa izvadā ( %), |
= |
c CO2,a |
mitra CO2 koncentrācija apkārtējā gaisā ( %), |
= |
c THC(C1),d |
THC(C1) koncentrācija atšķaidītās izplūdes gāzēs atšķaidīšanas tuneļa izvadā ( %), |
= |
c THC(C1),a |
THC(C1) koncentrācija apkārtējā gaisā ( %), |
= |
c CO,d |
mitra CO koncentrācija atšķaidītās izplūdes gāzēs atšķaidīšanas tuneļa izvadā ( %), |
= |
c CO,a |
mitra CO koncentrācija apkārtējā gaisā ( %), |
= |
qm dew |
atšķaidīta parauga plūsma daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmā (kg/s), |
= |
qm ew |
izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata (kg/s), |
= |
qm p |
izplūdes gāzes parauga plūsma daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmā (kg/s), |
= |
M e |
izplūdes gāzu molārmasa (g/mol).
Ja CO2 vai CO mēra uz sausa pamata, tos pārrēķina uz mitru pamatu saskaņā ar šā pielikuma 2.1.3. vai 3.5.2. punktu. 5.
Izplūdes gāzu molārmasas aprēķins
Izplūdes gāzu molmasu aprēķina saskaņā ar vienādojumu (7-13) (sk. šā pielikuma 2.1.5.2. punktu).
Var arī izmantot šādu izplūdes gāzu molārmasu: = M e (dīzeļdegviela)
28,9 g/mol = M e (LPG)
28,6 g/mol = M e (Dabasgāze/biometāns) = 28,3 g/mol
M e (Benzīns) = 29,0 g/mol
3. papildinājums
Statistika
1. Aritmētiskā vidējā vērtība
Vidējo aritmētisko
aprēķina, izmantojot vienādojumu (7-155):
|
(7-155) |
2. Standartnovirze
Standartnovirzi attiecībā uz nebremzētu (piem., N–1) paraugu σ aprēķina, izmantojot vienādojumu (7-156):
|
(7-156) |
3. Vidējā kvadrātiskā vērtība
Vidējo kvadrātisko vērtību rms y aprēķina, izmantojot vienādojumu (7-157):
|
(7-157) |
4. t-tests
To nosaka, ja dati atbilst t testam, izmantojot turpmāk norādītos vienādojumus un 7.8. tabulu:
a) nepāra t testam t statistiku un tās brīvības pakāpju skaitu aprēķina, izmantojot vienādojumus (7-158) un (7-159):
|
(7-158) |
|
(7-159) |
b) pāra t testam t statistiku un tās brīvības pakāpju skaitu v aprēķina, izmantojot vienādojumu (7-160), ņemot vērā, ka εi ir kļūdas (piem., atšķirības) starp katru y ref i un yi pāri:
|
v = N – 1 |
(7-160) |
c) iekļauto 7.8. tabulu izmanto, lai salīdzinātu tabulētās t līdz t crit vērtības ar brīvības pakāpju skaitu; ja t vērtība ir mazāka par t crit, t atbilst t-testa prasībām.
7.8. tabula
Kritiskās t vērtības pret brīvības pakāpju skaitu,
v |
Ticamība |
|
|
90 % |
95 % |
1 |
6,314 |
12,706 |
2 |
2,920 |
4,303 |
3 |
2,353 |
3,182 |
4 |
2,132 |
2,776 |
5 |
2,015 |
2,571 |
6 |
1,943 |
2,447 |
7 |
1,895 |
2,365 |
8 |
1,860 |
2,306 |
9 |
1,833 |
2,262 |
10 |
1,812 |
2,228 |
11 |
1,796 |
2,201 |
12 |
1,782 |
2,179 |
13 |
1,771 |
2,160 |
14 |
1,761 |
2,145 |
15 |
1,753 |
2,131 |
16 |
1,746 |
2,120 |
18 |
1,734 |
2,101 |
20 |
1,725 |
2,086 |
22 |
1,717 |
2,074 |
24 |
1,711 |
2,064 |
26 |
1,706 |
2,056 |
28 |
1,701 |
2,048 |
30 |
1,697 |
2,042 |
35 |
1,690 |
2,030 |
40 |
1,684 |
2,021 |
50 |
1,676 |
2,009 |
70 |
1,667 |
1,994 |
100 |
1,660 |
1,984 |
1 000 + |
1,645 |
1,960 |
Lai noteiktu vērtības, kas šeit nav norādītas, izmanto lineāro interpolāciju.
5. F-tests
F statistiku aprēķina, izmantojot vienādojumu (7-161):
|
(7-161) |
a) attiecībā uz 90 % ticamības F-testu izmanto iekļauto 7,9. tabulu, lai salīdzinātu tabulētās F līdz F crit90 vērtības pret (N1) un (N ref1); Ja F vērtība ir mazāka par F crit90 vērtību, F atbilst F-testa prasībām ar 90 procentu ticamību;
b) attiecībā uz 95 % ticamības F-testu izmanto iekļauto 7,10. tabulu, lai salīdzinātu tabulētās F līdz F crit95 vērtības pret (N1) un (N ref1); ja F vērtība ir mazāka par F crit95 vērtību, F atbilst F-testa prasībām ar 95 % ticamību.
6. Kritums/slīpums
Mazāko kvadrātu regresijas līknes slīpumu/kritumu, a 1y, aprēķina, izmantojot vienādojumu (7-162):
|
(7-162) |
7. Krustošanās
Mazāko kvadrātu regresijas līknes krustošanos, a 0y, aprēķina, izmantojot vienādojumu (7-163):
|
(7-163) |
8. Aplēses standartkļūda
Aplēses standartkļūdu SEE aprēķina, izmantojot vienādojumu (7-164):
|
(7-164) |
9. Noteikšanas koeficients
Noteikšanas koeficientu r 2 aprēķina, izmantojot vienādojumu (7-165):
|
(7-165) |
4. papildinājums
1980. GADA STARPTAUTISKĀ GRAVITĀCIJAS SPĒKA FORMULA
Zemes gravitācijas paātrinājums a g, mainās atkarībā no atrašanās vietas, un a g aprēķina atbilstoši attiecīgajam ģeogrāfiskajam platumam, izmantojot vienādojumu (7-166):
ag = 9,7803267715 [1 + 5,2790414 × 10– 3 sin2 θ + 2,32718 × 10– 5 sin4 θ + 1,262 × 10– 7 sin6 θ + 7 × 10– 10 sin8 θ] |
(7-166) |
kur:
θ |
= |
ziemeļu vai dienvidu platums. |
5. papildinājums
Daļiņu skaita aprēķins
1. Daļiņu skaita noteikšana
1.1. Laika regulēšana
Attiecībā uz daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmām laiku, ko patērē daļiņu skaita paraugu ņemšanai un ko pavada mērījumu sistēmā, iegūst, daļiņu skaita signālu pielāgojot testa ciklam un izplūdes gāzu masas plūsmas ātrumam saskaņā ar procedūru, kura noteikta VI pielikuma 8.2.1.2. punktā. Daļiņu skaita paraugu ņemšanas un mērīšanas sistēmas transformācijas laiku nosaka saskaņā ar VI pielikuma 1. papildinājuma 2.1.3.7. punktu.
1.2. Daļiņu skaita noteikšana pārejas (NRTC un LSI-NRTC) un (RMC) ar daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu
Ja daļiņu skaita paraugus ņem, izmantojot daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu saskaņā ar VI pielikuma 9.2.3. punktā noteiktajām specifikācijām, testa cikla laikā emitēto daļiņu skaitu aprēķina, izmantojot vienādojumu (7-167):
|
(7-167) |
kur:
N |
ir testa cikla laikā emitēto daļiņu skaits, [#/tests], |
medf |
ir līdzvērtīga atšķaidīto izplūdes gāzu masa visā ciklā, kas noteikts, izmantojot vienādojumu (7-45) (2.3.1.1.2. punkts), (kg/tests), |
k |
ir kalibrēšanas koeficients daļiņu skaitītāja mērījumu korekcijai līdz etalonierīces līmenim, ja tas netiek pielietots iekšēji pašā daļiņu skaita mērītājā. Ja kalibrēšanas koeficientu piemēro iekšēji daļiņu skaitītājā, tad vienādojumā (7-167) vērtību 1 var izmantot k vietā, |
|
ir daļiņu vidējā koncentrācija atšķaidītās izplūdes gāzēs koriģēta atbilstīgi standartapstākļiem (273,2 K un 101,33 kPa), daļiņas vienā kubikcentimetrā, |
|
ir gaistošo daļiņu noņēmēja daļiņu vidējās koncentrācijas samazinājuma koeficients, kas raksturīgs testā izmantotajiem atšķaidīšanas iestatījumiem. |
ar
|
(7-168) |
kur:
cs,I |
ir daļiņu koncentrācijas diskrēts mērījums atšķaidītās izplūdes gāzēs no daļiņu skaitītāja, kam veic korekciju sakritībai standartapstākļiem (273,2 K un 101,33 kPa), daļiņas kubikcentimetrā, |
n |
ir to daļiņu koncentrācijas mērījumu skaits, kas veikti testa laikā. |
1.3. Daļiņu skaita noteikšana pārejas (NRCT un LSI-NRTC) testa cikliem un RMC ar pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu
Ja daļiņu skaita paraugus ņem, izmantojot pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu saskaņā ar VI pielikuma 9.2.2. punktā noteiktajām specifikācijām, testa cikla laikā emitēto daļiņu skaitu aprēķina, izmantojot vienādojumu (7-169):
|
(7-169) |
kur:
N |
ir testa cikla laikā emitēto daļiņu skaits,[#/tests], |
med |
ir kopējā atšķaidīto izplūdes gāzu plūsma visā ciklā, kas aprēķināta saskaņā ar kādu no VII pielikuma 2.2.4.1.–2.2.4.3. punktā aprakstītajām metodēm, kg/tests, |
k |
ir kalibrēšanas koeficients, ar kuru koriģē daļiņu skaita pretmērījumus līdz atsauces instrumenta līmenim, ja tas nav ietverts daļiņu skaitītājā. Ja kalibrēšanas koeficients ir ietverts daļiņu skaitītājā, iepriekš minētā vienādojuma “k” vērtība ir 1, vienādojumā (7-169), |
|
ir atšķaidītu izplūdes gāzu vidējā koriģētā daļiņu koncentrācija, kas koriģēta atbilstīgi standartapstākļiem (273,2 K un 101,33 kPa), daļiņas kubikcentimetrā, |
|
ir gaistošo daļiņu noņēmēja daļiņu vidējās koncentrācijas samazinājuma koeficients, kas raksturīgs testā izmantotajiem atšķaidīšanas iestatījumiem. |
ar
|
(7-170) |
kur:
cs,I |
ir no daļiņu skaitītāja iegūts atsevišķs daļiņu koncentrācijas mērījums atšķaidītā izplūdes gāzē, kuram veic sakritības korekciju un korekciju atbilstīgi standartapstākļiem (273,2 K un 101,33 kPa), daļiņas kubikcentimetrā, |
n |
ir to daļiņu koncentrācijas mērījumu skaits, kas veikti testa laikā |
1.4. Daļiņu skaita noteikšana diskrēta režīma NRSC ar daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu
Ja daļiņu skaita paraugus ņem, izmantojot daļējas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu saskaņā ar VI pielikuma 9.2.3. punktā noteiktajām specifikācijām, katra atsevišķā diskrētā režīma laikā emitēto daļiņu līmeni aprēķina, izmantojot vienādojumu (7-171) un izmantojot režīma vidējās vērtības:
|
(7-171) |
kur:
Ṅ |
ir emitēto daļiņu līmenis atsevišķa diskrētā režīma laikā, [#/h], |
qmedf |
ir līdzvērtīgais atšķaidītu izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra |
pamata atsevišķa diskrētā režīma laikā, kas noteikts saskaņā ar 7-51. vienādojumu (2.3.2.1. punkts), [kg/s], |
k ir kalibrēšanas koeficients, ar kuru koriģē daļiņu skaita pretmērījumus līdz atsauces instrumenta līmenim, ja tas nav ietverts daļiņu skaitītājā; ja kalibrēšanas koeficients ir ietverts daļiņu skaitītājā, tad vienādojumā (1-171) k vietā izmanto vērtību 1, |
|
ir daļiņu vidējā koncentrācija atšķaidītās izplūdes gāzēs atsevišķa diskrētā režīma laikā ar korekciju atbilstīgi standartapstākļiem (273,2 K un 101,33 kPa), daļiņas kubikcentimetrā, |
|
ir gaistošo daļiņu noņēmēja daļiņu vidējās koncentrācijas samazinājuma koeficients, kas raksturīgs testā izmantotajiem atšķaidīšanas iestatījumiem. |
ar
|
(7-172) |
kur:
cs,I |
ir no daļiņu skaitītāja iegūts atsevišķs daļiņu koncentrācijas mērījums atšķaidītā izplūdes gāzē, kuram veic sakritības korekciju un korekciju atbilstīgi standartapstākļiem (273,2 K un 101,33 kPa), daļiņas kubikcentimetrā, |
n |
ir daļiņu koncentrācijas mērījumu skaits atsevišķa diskrētā režīma paraugu ņemšanas perioda laikā. |
1.5. Daļiņu skaita noteikšana diskrēta režīma cikliem ar pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu
Ja daļiņu skaita paraugus ņem, izmantojot pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu saskaņā ar VI pielikuma 9.2.2. punktā noteiktajām specifikācijām, katra atsevišķā diskrētā režīma laikā emitēto daļiņu līmeni aprēķina, izmantojot vienādojumu (7-173) un izmantojot režīma vidējās vērtības:
|
(7-173) |
kur:
ir emitēto daļiņu līmenis atsevišķa diskrētā režīma laikā, |
[#/h], |
qmdew |
ir kopējais atšķaidītu izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums uz mitra pamata atsevišķā diskrētā režīmā, [kg/s], |
k |
ir kalibrēšanas koeficients, ar kuru koriģē daļiņu skaita pretmērījumus līdz atsauces instrumenta līmenim, ja tas nav ietverts daļiņu skaitītājā. Ja kalibrēšanas koeficients ir ietverts daļiņu skaitītājā, iepriekš minētā vienādojuma “k” vērtība ir 1, vienādojumā (7-173), |
|
ir daļiņu vidējā koncentrācija atšķaidītās izplūdes gāzēs atsevišķa diskrētā režīma laikā ar korekciju atbilstīgi standartapstākļiem (273,2 K un 101,33 kPa), daļiņas kubikcentimetrā, |
|
ir gaistošo daļiņu noņēmēja daļiņu vidējās koncentrācijas samazinājuma koeficients, kas raksturīgs testā izmantotajiem atšķaidīšanas iestatījumiem. |
ar
|
(7-174) |
kur:
cs,I |
ir no daļiņu skaitītāja iegūts atsevišķs daļiņu koncentrācijas mērījums atšķaidītā izplūdes gāzē, kuram veic sakritības korekciju un korekciju atbilstīgi standartapstākļiem (273,2 K un 101,33 kPa), daļiņas kubikcentimetrā, |
n |
ir daļiņu koncentrācijas mērījumu skaits atsevišķa diskrētā režīma paraugu ņemšanas laikā. |
2. Testa rezultāti
2.1. Īpatnējās emisija aprēķins pārejas (NRTC un LSI-NRTC) testa cikliem un RMC
Attiecībā uz katru piemērojamo atsevišķo RMC, karstās palaides NRTC un aukstās palaides NRTC daļiņu skaita/kWh īpatnējo emisiju aprēķina, izmantojot vienādojumu (7-175):
|
(7-175) |
kur:
N |
ir daļiņu skaits, kas emitēts piemērojamā RMC, karstās palaides NRTC vai aukstās palaides NRTC, |
Wact |
ir faktiskais cikla darbs saskaņā ar VI pielikuma 7.8.3.4. punktu, [kWh]. |
Attiecībā uz RMC tāda motora gadījumā, kam ir neregulāras (periodiskas) izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēma (sk. VI pielikuma 6.6.2. punktu), īpatnējās emisijas koriģē vai nu ar piemērojamo reizināmo korekcijas koeficientu, vai piemērojamo pieskaitāmo korekcijas koeficientu. Gadījumā, ja testa laikā neregulārā reģenerācija nenotiek, piemēro augšupēju koeficientu (k ru,m vai k ru,a). Gadījumā, ja testa laikā neregulārā reģenerācija notiek, piemēro lejupēju koeficientu (k rd,m vai k rd,a).
Attiecībā uz RMC galīgo rezultātu koriģē ar piemērojamo reizināmo vai pieskaitāmo nolietošanās koeficientu, kas noteikts saskaņā ar III pielikuma prasībām.
2.1.1. Vidējais svērtais NRTC testa rezultāts
Attiecībā uz NRTC galīgais testa rezultāts ir vidējā svērtā vērtība no aukstās palaides un karstās palaides (ieskaitot neregulāru reģenerāciju, ja nepieciešams), ko aprēķina, izmantojot vienādojumu (7-176) vai (7-177):
a) ja piemēro reģenerācijas korekciju reizinot vai motoriem bez neregulāri reģenerējošas izplūdes pēcapstrādes sistēmas
|
(7-176) |
ja piemēro reģenerācijas korekciju saskaitot,
|
(7-177) |
kur:
Ncold |
ir kopējais daļiņu skaits, kas emitēts NRTC aukstās palaides NRTC gājienā, |
Nhot |
ir kopējais daļiņu skaits, kas emitēts NRTC karstās palaides NRTC gājienā, |
Wact,cold |
ir faktiskais cikla darbs aukstās palaides NRTC saskaņā ar VI pielikuma 7.8.3.4. punktu, [kWh], |
Wact, hot |
ir faktiskais cikla darbs karstās palaides NRTC laikā saskaņā ar VI pielikuma 7.8.3.4. punktu, [kWh], |
kr |
ir reģenerācijas korekcija saskaņā ar VI pielikuma 6.6.2. punktu vai – tāda motora gadījumā, kam nav neregulāri reģenerējoša pēcapstrāde – kr = 1 |
Gadījumā, ja testa laikā neregulārā reģenerācija nenotiek, piemēro augšupēju koeficientu (k ru,m vai k ru,a). Gadījumā, ja testa laikā neregulārā reģenerācija notiek, piemēro lejupēju koeficientu (k rd,m vai k rd,a).
Rezultātu, attiecīgā gadījumā ietverot neregulārās reģenerācijas korekcijas koeficientu, koriģē ar piemērojamo reizināmo vai pieskaitāmo nolietošanās koeficientu, kas noteikts saskaņā ar III pielikuma prasībām.
2.2. Īpatnējo emisiju aprēķināšana diskrēta režīma NRSC testiem
Īpatnējās emisijas e (g/kWh) aprēķina, izmantojot vienādojumu (7-178):
|
(7-178) |
kur:
Pi |
ir motora jauda i režīmam (kW) ar Pi = P m,i + P aux i (sk. VI pielikuma 6.3. un 7.7.1.3. punktu), |
WFi |
ir svēruma koeficients i režīmam (-), |
i |
ir vidējais emisiju skaita plūsmas ātrums i režīmam (#/h) no 7-171. vai 7-173. vienādojuma atkarībā no atšķaidīšanas metodes. |
Tāda motora gadījumā, kam ir izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēma ar neregulāru (periodisku) reģenerāciju (sk. VI pielikuma 6.6.2. punktu), īpatnējās emisijas koriģē vai nu ar piemērojamo reizināmo korekcijas koeficientu, vai piemērojamo pieskaitāmo korekcijas koeficientu. Gadījumā, ja testa laikā neregulārā reģenerācija nenotiek, piemēro augšupēju koeficientu (k ru,m vai k ru,a). Gadījumā, ja testa laikā neregulārā reģenerācija notiek, piemēro lejupēju koeficientu (k rd,m vai k rd,a). Ja katram režīmam ir noteikti korekcijas koeficienti, tos katram režīmam piemēro svērtā emisijas rezultāta aprēķināšanas laikā 7-178. vienādojumā.
Rezultātu, attiecīgā gadījumā ietverot neregulārās reģenerācijas korekcijas koeficientu, koriģē ar piemērojamo reizināmo vai pieskaitāmo nolietošanās koeficientu, kas noteikts saskaņā ar III pielikuma prasībām.
2.3. Galīgo rezultātu noapaļošana
Galīgos NRTC un vidējos svērtos NRTC testa rezultātus noapaļo vienā solī līdz trīs zīmīgajiem cipariem saskaņā ar ASTM E 29–06B. Starpvērtības, no kurām iegūst galīgo bremzēšanai raksturīgo emisiju rezultātu, noapaļot nav atļauts.
2.4. Fona daļiņu koncentrācijas noteikšana
2.4.1. |
Lai noteiktu atšķaidīšanas tuneļa fona daļiņu koncentrāciju, pēc ražotāju pieprasījuma pirms vai pēc testa drīkst ņemt atšķaidīšanas tuneļa fona daļiņu koncentrācijas paraugus punktā, kas atrodas aiz daļiņu vai ogļūdeņražu filtriem daļiņu skaita mērīšanas sistēmas virzienā. |
2.4.2. |
Tuneļa fona daļiņu skaita koncentrācijas atskaitīšana tipa apstiprināšanas nolūkā nav atļauta, bet pēc ražotāja pieprasījuma ar tipa apstiprinātājas iestādes iepriekšēju apstiprinājumu to drīkst izmantot, lai noteiktu ražošanas testēšanas atbilstību, ja var pierādīt, ka tuneļa fona daļiņu skaitam ir būtiska nozīme, un tādā gadījumā to var atskaitīt no vērtībām, ko iegūst atšķaidītu izplūdes gāzu mērījumos. |
6. papildinājums
Amonjaka emisijas aprēķināšana
1. Vidējās koncentrācijas aprēķins pārejas (NRTC un LSI-NRTC) testa cikliem un RMC
Vidējo NH3 koncentrāciju izplūdes gāzēs testa ciklā cNH3 (ppm) nosaka, ietverot momentānās vērtības visā ciklā. Piemēro vienādojumu (7-179):
|
(7-179) |
kur:
cNH3,i |
ir momentānā NH3 koncentrācija izplūdes gāzēs (ppm), |
n |
ir mērījumu skaits. |
Attiecībā uz NRTC galīgo testa rezultātu aprēķina, izmantojot vienādojumu (7-180):
cNH3 = (0,1 × cNH3,cold) + (0,9 × cNH3,hot) |
(7-180) |
kur:
cNH3, auksts |
ir aukstās palaides vidējā NH3 koncentrācija (ppm), |
cNH3, karsts |
ir karstās palaides vidējā NH3 koncentrācija (ppm). |
2. Vidējās koncentrācijas aprēķināšana diskrēta režīma NRSC testiem
Vidējo NH3 koncentrāciju izplūdes gāzēs testa ciklā cNH3 (ppm) nosaka, izmērot vidējo koncentrāciju katrā režīmā un sverot rezultātu atbilstoši vērtēšanas faktoriem, kas piemērojami testa ciklā. Piemēro vienādojumu (7-181):
|
(7-181) |
kur:
|
NH3,i ir vidējā NH3 koncentrācija izplūdes gāzēs režīmam i (ppm), |
N režīms |
ir režīmu skaits testa cikla laikā, |
WFi |
ir svēruma koeficients i režīmam (-). |
VIII PIELIKUMS
Veiktspējas prasības un testa procedūras divu degvielu motoriem
1. Darbības joma
Šis pielikums jāpiemēro divu degvielu motoriem, kā noteikts Regulas (ES) 2016/1628 3. panta 18. punktā, ja tos darbina vienlaikus gan ar šķidro, gan gāzveida degvielu (divu degvielu režīms).
Šo pielikumu nepiemēro testa motoriem, tostarp divu degvielu motoriem, ja tos darbina tikai ar šķidro vai tikai ar gāzveida degvielu (t. i., ja GER ir vai nu 1, vai 0 atkarībā no degvielas veida). Tādā gadījumā piemēro tādas pašas prasības, kādas attiecas uz vienas degvielas motoru.
Tādu motoru tipa apstiprināšanai, ko darbina vienlaikus ar degvielu kombināciju, kurā ir vairāk par vienu šķidro degvielu un gāzveida degviela vai šķidrā degviela un vairāk par vienu gāzveida degvielu, ievēro Regulas (ES) 2016/1628 33. pantā noteikto procedūru attiecībā uz jaunām tehnoloģijām vai jaunām koncepcijām.
2. Definīcijas un saīsinājumi
Šajā pielikumā piemēro šādas definīcijas:
2.1. “GER (gāzes enerģijas patēriņa rādītājs)”, kā noteikts Regulas (ES) 2016/1628 3. panta 20. punktā, pamatojoties uz zemāko siltumspēju;
2.2. “GERcycle” ir vidējais GER, motoru darbinot piemērojamā motora testa ciklā;
2.3. “1.A tipa divu degvielu motors” ir vai nu:
a) NRE 19 ≤ kW ≤ 560 apakškategorijas divu degvielu motors, kura vidējais gāzes enerģijas patēriņa rādītājs karstās palaides NRTC testa cikla laikā nav zemāks par 90 % (GERNRTC, hot ≥ 0,9) un kurš brīvgaitā neizmanto tikai šķidro degvielu, un kuram nav šķidrās degvielas režīma; vai
b) jebkuras (apakš-)kategorijas, izņemot NRE 19 ≤ kW ≤ 560 apakškategoriju, divu degvielu motors, kura vidējais gāzes enerģijas patēriņa rādītājs NRSC laikā nav zemāks par 90 % (GERNRSC ≥ 0,9) un kurš brīvgaitā neizmanto tikai šķidro degvielu, un kuram nav šķidrās degvielas režīma;
2.4. “1.B tipa divu degvielu motors” ir vai nu:
a) NRE 19 ≤ kW ≤ 560 apakškategorijas divu degvielu motors, kura vidējais gāzes enerģijas patēriņa rādītājs karstās palaides NRTC testa cikla laikā nav zemāks par 90 % (GERNRTC, hot ≥ 0,9) un kurš brīvgaitā neizmanto tikai šķidro degvielu divu degvielu režīmā, un kuram ir šķidrās degvielas režīms; vai
b) jebkuras (apakš-)kategorijas, izņemot NRE 19 ≤ kW ≤ 560 apakškategoriju, divu degvielu motors, kura vidējais gāzes enerģijas patēriņa rādītājs NRSC cikla laikā nav zemāks par 90 % (GERNRSC ≥ 0,9) un kurš brīvgaitā neizmanto tikai šķidro degvielu divu degvielu režīmā, un kuram ir šķidrās degvielas režīms;
2.5. “2.A tipa divu degvielu motors” ir vai nu:
a) NRE apakškategorijas 19 ≤ kW ≤ 560 divu degvielu motors, kura vidējais gāzes enerģijas patēriņa rādītājs karstās palaides NRTC testa cikla laikā ir 10 % un 90 % robežās (0,1 < GERNRTC, hot < 0,9) un kuram nav šķidrās degvielas režīma vai kura vidējais gāzes enerģijas patēriņa rādītājs karstās palaides NRTC testa cikla laikā nav zemāks par 90 % (GERNRTC, hot ≥ 0,9), bet kurš brīvgaitā izmanto tikai šķidro degvielu un kuram nav šķidrās degvielas režīma; vai
b) jebkuras (apakš-)kategorijas, izņemot NRE apakškategoriju 19 ≤ kW ≤ 560, divu degvielu motors, kura vidējais gāzes enerģijas patēriņa rādītājs NRSC laikā ir 10 % un 90 % robežās (0,1 < GERNRSC < 0,9) un kuram nav šķidrās degvielas režīma vai kura vidējais gāzes enerģijas patēriņa rādītājs NRSC testa cikla laikā nav zemāks par 90 % (GERNRSC ≥ 0,9), bet kurš brīvgaitā izmanto tikai šķidro degvielu un kuram nav šķidrās degvielas režīma;
2.6. “2.B tipa divu degvielu motors” ir vai nu:
a) NRE apakškategorijas 19 ≤ kW ≤ 560 divu degvielu motors, kura vidējais gāzes enerģijas patēriņa rādītājs karstās palaides NRTC testa cikla laikā ir 10 % un 90 % robežās (0,1 < GERNRTC, hot < 0,9) un kuram ir šķidrās degvielas režīms vai kura vidējais gāzes enerģijas patēriņa rādītājs karstās palaides NRTC testa cikla laikā nav zemāks par 90 % (GERNRTC, hot ≥ 0,9) un kuram ir šķidrās degvielas režīms, bet kurš brīvgaitā var izmantot tikai šķidro degvielu divu degvielu režīmā; vai
b) jebkuras (apakš-)kategorijas, izņemot NRE apakškategoriju 19 ≤ kW ≤ 560, divu degvielu motors, kura vidējais gāzes enerģijas patēriņa rādītājs NRSC laikā ir 10 % un 90 % robežās (0,1 < GERNRSC < 0,9) un kuram nav šķidrās degvielas režīma vai kura vidējais gāzes enerģijas patēriņa rādītājs NRSC laikā nav zemāks par 90 % (GERNRSC ≥ 0,9) un kuram ir šķidrās degvielas režīms, bet kurš brīvgaitā var izmantot tikai šķidro degvielu divu degvielu režīmā;
2.7. “3.B tipa divu degvielu motors” ir vai nu:
a) NRE 19 ≤ kW ≤ 560 apakškategorijas divu degvielu motors, kura vidējais gāzes enerģijas patēriņa rādītājs karstās palaides NRTC testa cikla laikā nav zemāks par 10 % (GERNRTC, hot ≤ 0,1) un kuram ir šķidrās degvielas režīms; vai
b) jebkuras (apakš-)kategorijas, izņemot NRE 19 ≤ kW ≤ 560 apakškategoriju, divu degvielu motors, kura vidējais gāzes enerģijas patēriņa rādītājs NRSC laikā nepārsniedz 10 % (GERNRSC ≤ 0,1) un kuram ir šķidrās degvielas režīms.
3. Divu degvielu īpašas papildu apstiprināšanas prasības
3.1. Motori ar vadītāja pielāgojamu GER cycle vadību
Ja konkrētam motora tipam vadītājs var ar regulējamu vadību samazināt GER cycle no maksimālā, minimālo GER cycle nedrīkst ierobežot, bet motoriem ir jāspēj nodrošināt atbilstību emisiju robežvērtībām pie jebkuras ražotāja atļautās GER cycle vērtības.
4. Vispārīgās prasības
4.1. Divu degvielu motoru darbības režīmi
4.1.1. Nosacījumi, lai divu degvielu motors darbotos šķidrās degvielas režīmā
Divu degvielu motors var darboties šķidrās degvielas režīmā tikai tad, ja, darbojoties šķidrās degvielas režīmā, tas ir sertificēts saskaņā ar visām šīs regulas prasībām attiecībā uz darbināšanu tikai ar konkrēto šķidro degvielu.
Ja divu degvielu motoru izstrādā no jau sertificēta šķidrās degvielas motora, ir nepieciešams jauns ES tipa apstiprinājuma sertifikāts šķidrās degvielas režīmā.
4.1.2. Nosacījumi, lai divu degvielu motors brīvgaitā izmantotu tikai šķidro degvielu
4.1.2.1. |
Divu degvielu 1.A tipa motori brīvgaitā neizmanto tikai šķidro degvielu, izņemot saskaņā ar 4.1.3. punktā paredzētajiem nosacījumiem attiecībā uz iesildīšanu un iedarbināšanu. |
4.1.2.2. |
Divu degvielu 1.B tipa motori brīvgaitā neizmanto tikai šķidro degvielu divu degvielu režīmā. |
4.1.2.3. |
Divu degvielu 2.A, 2.B un 3.B tipa motori brīvgaitā drīkst izmantot tikai šķidro degvielu. |
4.1.3. Nosacījumi, lai divu degvielu motora iesildīšanai vai iedarbināšanai izmantotu tikai šķidro degvielu
4.1.3.1. |
Divu degvielu 1.B, 2.B vai 3.B tipa motora iesildīšanai vai iedarbināšanai drīkst izmantot tikai šķidro degvielu. Ja emisiju kontroles stratēģija iesildīšanas vai iedarbināšanas laikā divu degvielu režīmā ir tāda pati kā attiecīgā emisiju kontroles stratēģija šķidrās degvielas režīmā, motoru iesildīšanas vai iedarbināšanas laikā drīkst darbināt divu degvielu režīmā. Ja nav atbilstības šim nosacījumam, motoru iesilda vai iedarbina tikai ar šķidro degvielu un šķidrās degvielas režīmā. |
4.1.3.2. |
Divu degvielu 1.A vai 2.A tipa motora iesildīšanai vai iedarbināšanai drīkst izmantot tikai šķidro degvielu. Tomēr tādā gadījumā stratēģiju paziņo kā AECS un nodrošina atbilstību šādām prasībām:
|
4.2. Apkopes režīms
4.2.1. Nosacījumi, lai divu degvielu motori darbotos apkopes režīmā
Kad motors darbojas apkopes režīmā, tam piemēro darbības ierobežojumu un uz laiku tas ir atbrīvots no atbilstības nodrošināšanas šajā regulā aprakstītajām prasībām saistībā ar izplūdes emisiju un NOx kontroli.
4.2.2. Darbības ierobežojumi apkopes režīmā
4.2.2.1. Prasības attiecībā uz motoru kategorijām, kas nav IWP, IWA, RLL un RLR
Darbības ierobežojums, kas attiecas uz autoceļiem neparedzētu mobilo tehniku, kura aprīkota ar divu degvielu motoru, kas nav IWP, IWA, RLL un RLR kategorijas motors un ko darbina apkopes režīmā, ir darbības ierobežojums, kuru aktivizē “sistēma, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju”, kā noteikts IV pielikuma 1. papildinājuma 5.4. punktā.
Lai ņemtu vērā drošības apsvērumus un ļautu veikt “pašatkopšanās diagnostiku”, pilnīgas motora jaudas nodrošināšanai saskaņā ar IV pielikuma 1. papildinājuma 5.5. punktu drīkst izmantot funkciju, kura ļauj ignorēt sistēmu, kas prasa vadītāja reakciju.
Pretējā gadījumā darbības ierobežojumu nedeaktivizēs ne IV pielikumā noteiktās brīdināšanas sistēmas, ne sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, aktivizēšana vai deaktivizēšana.
Apkopes režīma aktivizēšana vai deaktivizēšana neaktivizē un nedeaktivizē IV pielikumā noteikto brīdināšanas sistēmu vai sistēmu, kas prasa vadītāja reakciju.
4.2.2.2. Prasības attiecībā uz IWP, IWA, RLL un RLR motoru kategorijām
Attiecībā uz IWP, IWA, RLL un RLR motoru kategorijām, lai ņemtu vērā drošības apsvērumus, darbināšana apkopes režīmā ir atļauta bez ierobežojuma attiecībā uz motora griezes momentu vai apgriezieniem. Šajā gadījumā vienmēr, kad saskaņā ar 4.2.2.3. punktu būtu bijis aktivizēts darbības ierobežojums, iebūvētais datora žurnāls pastāvīgā datora atmiņā reģistrē visus motora darbības starpgadījumus apkopes režīma laikā tā, lai nodrošinātu, ka informāciju nevar apzināti dzēst.
Valsts kontroles iestādēm jābūt iespējai ar skenēšanas instrumentu nolasīt šos ierakstus.
4.2.2.3. Darbības ierobežojuma aktivizēšana
Darbības ierobežojums tiek aktivizēts automātiski, kad tiek aktivizēts apkopes režīms.
Ja apkopes režīms tiek aktivizēts saskaņā ar 4.2.3. punktu gāzes pievades sistēmas traucējumu dēļ, darbības ierobežojums tiek aktivizēts 30 minūšu darbības laikā pēc apkopes režīma aktivizēšanas.
Ja apkopes režīms tiek aktivizēts tukšas gāzveida degvielas tvertnes dēļ, darbības ierobežojums tiek aktivizēts kopā ar apkopes režīma aktivizēšanu.
4.2.2.4. Darbības ierobežojuma deaktivizēšana
Darbības ierobežojuma sistēma tiek deaktivizēta, kad motors vairs nedarbojas apkopes režīmā.
4.2.3. Gāzveida degvielas nepieejamība, kad transportlīdzeklis darbojas divu degvielu režīmā
Lai autoceļiem neparedzētu mobilo tehniku tukšas gāzveida degvielas tvertnes vai gāzes pievades sistēmas traucējumu gadījumā varētu pārvietot uz drošu atrašanās vietu:
a) 1A un 2A tipa divu degvielu motori aktivizē apkopes režīmu;
b) 1B, 2B un 3B tipa divu degvielu motori darbojas dīzeļdegvielas režīmā.
4.2.3.1. Gāzveida degvielas nepieejamība – tukša gāzveida degvielas tvertne
Tukšas gāzveida degvielas tvertnes gadījumā apkopes režīms vai – attiecīgā gadījumā saskaņā ar 4.2.3. punktu – šķidrās degvielas režīms tiek aktivizēts, tiklīdz motora sistēma ir konstatējusi, ka tvertne ir tukša.
Kad gāzes pieejamība tvertnē no jauna sasniedz līmeni, kas ļāva aktivizēt 4.3.2. punktā noteikto tukšas tvertnes brīdināšanas sistēmu, apkopes režīmu var deaktivizēt vai attiecīgā gadījumā var atkārtoti aktivizēt divu degvielu režīmu.
4.2.3.2. Gāzveida degvielas nepieejamība – gāzes pievades traucējumi
Gāzes pievades sistēmas traucējumu gadījumā, kuru dēļ nav pieejama gāzveida degvielas tvertne, aktivizē apkopes režīmu vai, ja to paredz 4.2.3. punkts, šķidrās degvielas režīmu, ja nav pieejama gāzveida degvielas pievade.
Tiklīdz gāzveida degvielas pievade ir pieejama, apkopes režīmu deaktivizē vai attiecīgā gadījumā no jauna var aktivizēt divu degvielu režīmu.
4.3. Divu degvielu indikatori
4.3.1. Divu degvielu darbības režīma indikators
Autoceļiem neparedzētā mobilā tehnikā vadītājs tiek nodrošināts ar vizuālu norādi par režīmu, kādā darbojas motors (divu degvielu režīms, dīzeļdegvielas režīms vai apkopes režīms).
Šā indikatora raksturlielumi un atrašanās vieta ir oriģinālā aprīkojuma ražotāja (OEM) ziņā, un to var ietvert jau esošajā vizuālo indikatoru sistēmā.
Šo indikatoru var papildināt ar paziņojumu displeju. Sistēmas, ko izmanto šajā punktā minēto paziņojumu attēlošanai, var būt tās pašas, kuras izmanto NOx kontroles diagnostikai vai citiem tehniskās apkopes nolūkiem.
Divu degvielu darbības režīma indikatora vizuālais elements nav tāds pats, kādu izmanto NOx kontroles diagnostikai vai citām motora tehniskās apkopes vajadzībām.
Drošības brīdinājumu attēlošanai vienmēr ir augstāka prioritāte salīdzinājumā ar darbības režīma indikatora attēlošanu.
4.3.1.1. |
Divu degvielu režīma indikators parāda apkopes režīmu, tiklīdz apkopes režīms tiek aktivizēts (t. i., pirms tas kļūst faktiski aktīvs), un indikators saglabājas uz visu laiku, kamēr apkopes režīms ir aktīvs. |
4.3.1.2. |
Divu degvielu režīma indikators vismaz vienu minūti rāda divu degvielu režīmu vai šķidrās degvielas režīmu, tiklīdz motora darbināšanas režīms no šķidrās degvielas režīma ir pārslēgts uz divu degvielu režīmu un otrādi. Šāds indikators ir jārāda vismaz vienu minūti arī pēc ieslēgšanas vai pēc ražotāja pieprasījuma pie motora iedarbināšanas. Indikators tiek attēlots arī pēc vadītāja pieprasījuma. |
4.3.2. Tukšas gāzveida degvielas tvertnes brīdināšanas sistēma (divu degvielu brīdināšanas sistēma)
Autoceļiem neparedzētu mobilo tehniku, kurai ir uzstādīts divu degvielu motors, aprīko ar divu degvielu brīdināšanas sistēmu, kas vadītāju brīdina, ka gāzveida degvielas tvertne drīz būs tukša.
Divu degvielu brīdināšanas sistēma saglabā aktivitāti līdz brīdim, kad tvertne tiek atkārtoti uzpildīta līdz līmenim, kas ir virs brīdināšanas sistēmas aktivizēšanas līmeņa.
Divu degvielu brīdināšanas sistēmu var uz laiku pārtraukt citi brīdinājuma signāli, kas sniedz svarīgus ar drošību saistītus paziņojumus.
Nav paredzēta iespēja izslēgt divu degvielu brīdināšanas sistēmu, izmantojot skenēšanas instrumentu, ja nav novērsta problēma, kas lika aktivizēties brīdināšanas sistēmai.
4.3.2.1. Divu degvielu brīdināšanas sistēmas raksturlielumi
Divu degvielu brīdināšanas sistēmu veido vizuālo brīdinājumu sistēma (ikona, piktogramma utt.), ko var izvēlēties ražotājs.
Tā pēc ražotāja izvēles var ietvert skaņas komponentu. Tādā gadījumā ir pieļaujama iespēja vadītājam atcelt šo komponentu.
Divu degvielu brīdināšanas sistēmas vizuālajam elementam nav jābūt tādam pašam, kādu izmanto NOx kontroles diagnostikai vai citām motora tehniskās apkopes vajadzībām.
Papildus divu degvielu brīdināšanas sistēma var rādīt īsus paziņojumus, tostarp paziņojumus, kas skaidri parāda atlikušo attālumu vai laiku, pirms tiks aktivizēts darbības ierobežojums.
Sistēma, ko izmanto šajā punktā minēto brīdinājumu vai paziņojumu attēlošanai, var būt tā pati sistēma, kādu izmanto ar NOx kontroles diagnostiku saistītu brīdinājumu vai paziņojumu vai citu tehniskās apkopes brīdinājumu vai paziņojumu rādīšanai.
Glābšanas dienestu izmantotā autoceļiem neparedzētā mobilā tehnikā vai autoceļiem neparedzētā mobilā tehnikā, kura konstruēta un izgatavota bruņoto spēku, civilās aizsardzības dienestu, ugunsdzēsības dienestu, kā arī sabiedriskās kārtības uzturēšanas dienestu vajadzībām, var nodrošināt iespēju, kas vadītājam ļauj samazināt brīdināšanas sistēmas vizuālo brīdinājumu spilgtumu.
4.4. Paziņotais griezes moments
4.4.1. Paziņotais griezes moments, kad divu degvielu motors darbojas divu degvielu režīmā
Kad divu degvielu motors darbojas divu degvielu režīmā:
a) atgūstamā standarta griezes momenta līkne ir līkne, ko iegūst šī motora testēšanas laikā izmēģinājumu stendā divu degvielu režīmā;
b) reģistrētie faktiskie griezes momenti (norādītais griezes moments un berzes griezes moments) ir divu degvielu sadegšanas rezultāts, nevis rezultāts, ko iegūst, darbinot tikai ar šķidro degvielu.
4.4.2. Paziņotais griezes moments, kad divu degvielu motors darbojas šķidrās degvielas režīmā
Ja divu degvielu motors darbojas šķidrās degvielas režīmā, atgūstamā standarta griezes momenta līkne ir līkne, ko iegūst šī motora testēšanas laikā izmēģinājumu stendā šķidrās degvielas režīmā.
4.5. Papildu prasības
4.5.1. |
Ja divu degvielu motoram izmanto pielāgojamas stratēģijas, tām ir papildus IV pielikuma prasībām jāatbilst arī šādām prasībām: a) motors vienmēr tiks izmantots divu degvielu motora tipā (t. i., 1.A tipā, 2.B tipā utt.), kas ir paziņots ES tipa apstiprinājumam; un b) 2. tipa motora gadījumā – starpība starp augstāko un zemāko maksimālo GERcycle šajā saimē nekad nedrīkst pārsniegt 3.1.1. punktā noteikto procentuālo lielumu, izņemot kā atļauts 3.2.1. punktā. |
4.6 |
Tipa apstiprinājumam jābūt atkarīgam no nosacījuma, vai oriģinālā aprīkojuma ražotājs (OEM) un galalietotāji, kā noteikts saskaņā ar XIV un XV pielikumu, ir nodrošināti ar divu degvielu motora uzstādīšanas un ekspluatācijas instrukcijām, tostarp arī par 4.2. punktā noteikto apkopes režīmu un par divu degvielu indikatoru sistēmu, kā noteikts 4.3. punktā. |
5. Veiktspējas prasības
5.1. |
Veiktspējas prasības, tostarp emisiju robežvērtības, un divu degvielu motoriem piemērojamās ES tipa apstiprinājuma prasības ir identiskas prasībām, kas attiecas uz jebkuru citu attiecīgās motoru kategorijas motoru, kā noteikts šajā regulā un Regulā (ES) 2016/1628, izņemot kā noteikts šajā pielikumā. |
5.2 |
Ogļūdeņražu (HC) robežvērtību darbināšanai divu degvielu režīmā nosaka, izmantojot vidējo gāzes enerģijas patēriņa rādītāju (GER) konkrētā testa ciklā, kā noteikts Regulas (ES) 2016/1628 II pielikumā. |
5.3 |
Tehniskās prasības par emisiju kontroles stratēģijām, tostarp par dokumentāciju, kas vajadzīga, lai pierādītu šīs stratēģijas, tehniskajiem pasākumiem, lai novērstu manipulēšanu, un pārveidošanas ierīču aizliegumu ir identiskas tehniskajām prasībām, kuras piemēro jebkuram citam attiecīgās motoru kategorijas motoram, kā noteikts IV pielikumā. |
5.4 |
Detalizētas tehniskās prasības par lauku, kurš saistīts ar attiecīgo NRSC un kurā tiek kontrolēts daudzums, par kādu emisijas drīkst pārsniegt Regulas (ES) 2016/1628 II pielikumā noteiktās robežvērtības, ir identiskas prasībām, ko piemēro jebkuram citam attiecīgās motoru kategorijas motoram, kā noteikts IV pielikumā. |
6. Pierādīšanas prasības
6.1. |
Pierādīšanas prasības, kas piemērojamas divu degvielu motoriem, ir identiskas prasībām, kuras attiecas uz jebkuru citu attiecīgās motoru kategorijas motoru, kā noteikts šajā regulā un Regulā (ES) 2016/1628, izņemot kā noteikts 6. iedaļā. |
6.2. |
Atbilstība piemērojamām robežvērtībām ir jāpierāda divu degvielu režīmā. |
6.3. |
Divu degvielu motoru tipiem ar šķidrās degvielas režīmu (t. i., 1.B, 2.B un 3.B tips) atbilstība piemērojamām robežvērtībām ir jāpierāda arī šķidrās degvielas režīmā. |
6.4. |
Papildu pierādīšanas prasības 2. tipa motora gadījumā
|
6.5 |
Papildu pierādīšanas prasības tāda motora gadījumā, kam ir vadītāja regulējams GERcycle
|
6.6. |
Prasības divu degvielu motora ilgizturības pierādīšanai
|
6.7. |
Divu degvielu indikatoru, brīdinājuma un darbības ierobežojuma pierādīšana
|
7. Prasības pareizas NOx kontroles pasākumu darbības nodrošināšanai
7.1. |
IV pielikumu (tehniskās prasības attiecībā uz NOx kontroles pasākumiem) piemēro divu degvielu motoriem neatkarīgi no tā, vai tie darbojas divu degvielu vai šķidrās degvielas režīmā. |
7.2. |
Papildu NOx kontroles prasības 1.B, 2.B un 3.B tipa divu degvielu motoru gadījumā
|
1. papildinājums
Divu degvielu motoru divu degvielu indikators, brīdināšanas sistēma, darbības ierobežojums – pierādīšanas prasības
1. Divu degvielu indikatori
1.1. Divu degvielu režīma indikators
Motora spēju pieprasīt divu degvielu režīma indikatora aktivizēšanu, darbojoties divu degvielu režīmā, pierāda ES tipa apstiprināšanas laikā.
1.2. Šķidrās degvielas režīma indikators
1.B, 2.B vai 3.B tipa divu degvielu motora gadījumā motora spēju pieprasīt šķidrās degvielas režīma indikatora aktivizēšanu, darbojoties šķidrās degvielas režīmā, pierāda ES tipa apstiprināšanas laikā.
1.3. Apkopes režīma indikators
Motora spēju pieprasīt apkopes režīma indikatora aktivizēšanu, darbojoties apkopes režīmā, pierāda ES tipa apstiprināšanas laikā.
1.3.1. |
Ar šādu aprīkojumu ir pietiekami, lai veiktu ar apkopes režīma indikatoru saistīto pierādīšanu, īstenojot apkopes režīma aktivizēšanu, un apstiprinātājai iestādei iesniegtu liecības, kas parāda, ka aktivizēšana notiek brīdī, kad motora sistēma pati pieprasa apkopes režīmu (piemēram, ar algoritmiem, simulācijā, rūpnīcā veiktu testu rezultātiem utt.). |
2. Brīdināšanas sistēma
Motora spēju pieprasīt brīdināšanas sistēmas aktivizēšanos gadījumā, ja gāzveida degvielas daudzums tvertnē ir zem brīdināšanas līmeņa, pierāda ES tipa apstiprināšanas laikā. Šim nolūkam var imitēt gāzveida degvielas faktisko daudzumu.
3. Darbības ierobežojums
1.A vai 2.A tipa divu degvielu motora gadījumā motora spēju pieprasīt darbības ierobežojuma aktivizēšanu, kad tiek konstatēta tukša gāzveida degvielas tvertne un gāzes pievades traucējumi, pierāda ES tipa apstiprināšanas laikā. Šim nolūkam var imitēt tukšu gāzveida degvielas tvertni un gāzes pievades traucējumus.
3.1. |
Pietiek ar pierādīšanu tipiskā izmantošanas gadījumā, ko izvēlas ar apstiprinātājas iestādes piekrišanu, un tādu pierādījumu iesniegšanu šai iestādei, kuras parāda, ka darbības ierobežojums aktivizējas pārējos iespējamos izmantošanas gadījumos (piemēram, ar algoritmiem, imitācijām, rūpnīcā veiktu testu rezultātiem utt.). |
2. papildinājums
Emisijas testa procedūru prasības attiecībā uz divu degvielu motoriem
1. Vispārīgi nosacījumi
Šajā punktā ir noteiktas papildu prasības un izņēmumi attiecībā uz šo pielikumu, lai būtu iespējami divu degvielu motoru emisiju testi neatkarīgi no tā, vai šīs emisijas ir tikai izplūdes emisijas vai arī kartera emisijas, kas papildina izplūdes emisijas, kā noteikts VI pielikuma 6.10. punktā. Gadījumā, ja nav uzskaitītas nekādas papildu prasības vai izņēmumi, šīs regulas prasības divu degvielu motoriem piemēro tāpat, kā tās piemēro jebkuram citam motoram vai motoru saimei, kuras tipa apstiprinājums saņemts saskaņā ar Regulu (ES) 2016/1628.
Divu degvielu motora emisiju testus sarežģī tas, ka motora izmantotā degviela var būt gan tīra šķidrā degviela, gan galvenokārt gāzveida degvielu kombinācijas, kurās ir tikai neliels daudzums šķidrās degvielas kā aizdedzes avots. Attiecība starp divu degvielu motora izmantotajām degvielām arī var dinamiski mainīties atkarībā no motora darbības stāvokļa. Tāpēc ir vajadzīgi īpaši piesardzības pasākumi un ierobežojumi, lai būtu iespējami šo motoru emisiju testi.
2. Testa apstākļi
Piemēro VI pielikuma 6. iedaļu.
3. Testa procedūras
Piemēro VI pielikuma 7. iedaļu.
4. Mērīšanas procedūras
Piemēro VI pielikuma 8. iedaļu, izņemot kā noteikts šajā papildinājumā.
Pilnas plūsmas atšķaidīšanas mērīšanas procedūra divu degvielu motoriem ir parādīta VI pielikuma 6.6. attēlā (CVS sistēma).
Šī mērīšanas procedūra nodrošina, ka degvielu sastāva variācijas testa laikā ietekmēs galvenokārt ogļūdeņraža mērījumu rezultātus. To kompensē ar vienu no 5.1. punktā aprakstītajām metodēm.
Var izmantot neapstrādātas gāzes/daļējas plūsmas mērījumu, kas parādīts VI pielikuma 6.7. attēlā, ievērojot dažus piesardzības pasākumus attiecībā uz izplūdes masas plūsmas noteikšanu un aprēķinu metodēm.
5. Mērierīces
Piemēro VI pielikuma 9. iedaļu.
6. Daļiņu skaita emisiju mērīšana
Piemēro VI pielikuma 1. papildinājumu.
7. Emisijas aprēķins
Emisijas aprēķina saskaņā ar VII pielikumu, izņemot kā noteikts šajā iedaļā. Papildu prasības, kas noteiktas 7.1. punktā, piemēro aprēķiniem uz masas pamata, savukārt 7.2. punktā noteiktās papildu prasības piemēro aprēķiniem uz molāra pamata.
Emisiju aprēķināšanas vajadzībām ir jāzina izmantoto degvielu sastāvs. Ja gāzveida degvielu piegādā ar sertifikātu, kurā ir apstiprinātas degvielas īpašības (piemēram, gāze no pudelēm), drīkst izmantot piegādātāja norādīto sastāvu. Ja sastāvs nav pieejams (piemēram, cauruļvada gāze), degvielas sastāvu analizē vismaz pirms un pēc motora emisiju testa veikšanas. Ir atļauta regulārāka analīze un rezultātu izmantošana aprēķinā.
Ja izmanto gāzes enerģijas koeficientu (GER), tam jābūt saskaņotam ar Regulas (ES) 2016/1628 3. panta 2. punktā esošo definīciju un īpašajiem noteikumiem par kopējo ogļūdeņražu (HC) robežvērtībām attiecībā uz pilnībā un daļēji ar gāzveida degvielu darbināmiem motoriem, kā minēts šīs regulas II pielikumā. GER vidējā vērtība visā ciklā aprēķināma, izmantojot vienu no šādām metodēm:
a) karstās palaides NRTC un RMC NRSC, dalot GER summu katrā mērīšanas punktā ar mērījumu punktu skaitu;
b) diskrētajā režīmā NRSC, reizinot vidējo GER vērtību katram testa režīmam ar atbilstošo svēruma koeficientu šajā režīmā un aprēķinot summu visiem režīmiem. Svēruma koeficientus katram piemērojamam ciklam iegūst no XVII pielikuma 1. papildinājuma.
7.1. Emisiju aprēķins uz masas pamata
Piemēro VII pielikuma 2. iedaļu, izņemot kā noteikts šajā iedaļā.
7.1.1. Sausa/mitra stāvokļa korekcija
7.1.1.1. Neapstrādātas izplūdes gāzes
Lai aprēķinātu sausa/mitra stāvokļa korekcijas, izmanto VII pielikuma (7-3.) un (7-4.) vienādojumu.
Degvielas īpatnējos parametrus nosaka saskaņā ar standartu 7.1.5. punktu.
7.1.1.2. Atšķaidīta izplūdes gāze
Lai aprēķinātu sausa/mitra stāvokļa korekcijas, izmanto VII pielikuma (7-3.) vienādojumu kopā ar vai nu (7-25.), vai (7-26.) vienādojumu.
Sausa/mitra stāvokļa korekcijai izmanto divu degvielu kombinācijas ūdeņraža molāro koeficientu α. Šo ūdeņraža molāro koeficientu aprēķina no abu degvielu patēriņa mērījumu vērtībām saskaņā ar 7.1.5. punktu.
7.1.2. NOx korekcija attiecībā uz mitrumu
Izmanto NOx mitruma korekciju attiecībā uz kompresijaizdedzes motoriem, kā noteikts VII pielikuma (7-9.) vienādojumā.
7.1.3. Daļējas plūsmas atšķaidīšana (PFS) un neapstrādātu gāzveida piesārņotāju mērīšana
7.1.3.1. Izplūdes gāzu masas plūsmas noteikšana
Izplūdes gāzu masas plūsmu nosaka, izmantojot neapstrādātu izplūdes gāzu mērītāju, kā aprakstīts VI pielikuma 9.4.5.3. punktā.
Kā alternatīvu var izmantot VII pielikuma 7-17.–7-19. vienādojumā noteikto gaisa plūsmas un gaisa un degvielas attiecības mērīšanas metodi tikai tad, ja α, γ, δ un ε vērtības ir noteiktas saskaņā ar 7.1.5.3. punktu. Nav atļauta cirkonijtipa sensora izmantošana, lai noteiktu gaisa un degvielas attiecību.
Attiecībā uz motoru testēšanu stacionārās fāzes ciklos var noteikt tikai izplūdes gāzu masas plūsmu, izmantojot gaisa un degvielas mērīšanas metodi saskaņā ar vienādojumu (7-15) VII pielikumā.
7.1.3.2. Gāzveida komponentu noteikšana
Piemēro VII pielikuma 2.1. punktu, izņemot kā noteikts šajā iedaļā.
Degvielas sastāva iespējamā variācija ietekmē visus ugas koeficientus un molāro komponentu koeficientus, ko izmanto emisiju aprēķinos. Lai noteiktu ugas koeficientus un molāro komponentu koeficientus, pēc ražotāja izvēles izmanto kādu no turpmāk aprakstītajām pieejām:
a) Piemēro VII pielikuma 2.1.5.2. vai 2.2.3. punktā paredzētos tiešos vienādojumus, lai aprēķinātu ugas momentānās vērtības, izmantojot šķidrās un gāzveida degvielas momentānās proporcijas (kas noteiktas no momentānā degvielas patēriņa mērījumiem vai aprēķiniem) un momentānos molāro komponentu koeficientus, kuri noteikti saskaņā ar 7.1.5. punktu; vai
b) ja konkrētam divu degvielu motoram, ko darbina ar gāzi un dīzeļdegvielu, izmanto VII pielikuma 2. iedaļā noteikto aprēķinu uz masas pamata, molāro komponentu koeficientu un ugas vērtībām var izmantot tabulētās vērtības. Šīs tabulētās vērtības piemēro šādi:
i) motoriem, ko darbina piemērojamā testa ciklā ar vidējo gāzes enerģijas patēriņa rādītāju, kurš lielāks par vai vienāds ar 90 % (GER ≥ 0,9), vajadzīgās vērtības ir gāzveida degvielas vērtības no VII pielikuma 7.1. vai 7.2. tabulas;
ii) motoriem, ko darbina piemērojamā testa ciklā ar vidējo gāzes enerģijas patēriņa rādītāju, kurš ir 10 % un 90 % robežās (0,1 < GER < 0,9), pieņem, ka vajadzīgās vērtības ir vērtības, kas attiecas uz 50 % gāzveida degvielas un 50 % dīzeļdegvielas maisījumu, kā norādīts 8.1. un 8.2. tabulas;
iii) motoriem, ko darbina piemērojamā testa ciklā ar vidējo gāzes enerģijas patēriņa rādītāju, kurš mazāks par vai vienāds ar 10 % (GER ≤ 0,1), vajadzīgās vērtības ir dīzeļdegvielas vērtības no VII pielikuma 7.1. vai 7.2. tabulas;
iv) lai aprēķinātu HC emisijas, visos gadījumos neatkarīgi no vidējā gāzes enerģijas patēriņa rādītāja (GER) izmanto ugas vērtību.
8.1. tabula
Molārie komponentu koeficienti degvielas sajaukumam, kura sastāvā ir 50 % gāzveida degvielas un 50 % dīzeļdegvielas (masas %)
Gāzveida degviela |
α |
γ |
δ |
ε |
CH4 |
2,8681 |
0 |
0 |
0,0040 |
GR |
2,7676 |
0 |
0 |
0,0040 |
G23 |
2,7986 |
0 |
0,0703 |
0,0043 |
G25 |
2,7377 |
0 |
0,1319 |
0,0045 |
Propāns |
2,2633 |
0 |
0 |
0,0039 |
Butāns |
2,1837 |
0 |
0 |
0,0038 |
Sašķidrināta naftas gāze |
2,1957 |
0 |
0 |
0,0038 |
Sašķidrināta naftas gāze, A degviela |
2,1740 |
0 |
0 |
0,0038 |
Sašķidrināta naftas gāze, B degviela |
2,2402 |
0 |
0 |
0,0039 |
7.1.3.2.1. Gāzveida emisiju masa uz testu
Gadījumā, ja u gas momentānās vērtības aprēķināšanai saskaņā ar 7.1.3.2.1. punkta a) apakšpunktu tiek piemēroti precīzi vienādojumi, tad, aprēķinot gāzveida emisiju masu uz testu pārejas (NRTC un LSI-NRTC) testa ciklos un RMC, u gas vērtība vienādojumā (7-2) jāiekļauj summējumā atbilstoši VII pielikuma 2.1.2 punktam, izmantojot vienādojumu (8-1):
|
(8-1) |
kur:
u gas, i |
ir ugas momentānā vērtība |
Atlikušie vienādojuma termini ir izklāstīti VII pielikuma 2.1.2. punktā.
8.2. tabula
Neapstrādātas izplūdes gāzes ugas vērtības un komponentu blīvumi degvielas sajaukumam, kura sastāvā ir 50 % gāzveida degvielas un 50 % dīzeļdegvielas (masas %)
Gāzveida degviela |
Gāze |
||||||
r e |
NOx |
CO |
HC |
CO2 |
O2 |
CH4 |
|
|
|
r gas [kg/m 3 ] |
|
|
|
||
2,053 |
1,250 |
1,9636 |
1,4277 |
0,716 |
|||
|
|
u gas () |
|
|
|
||
Saspiesta dabasgāze/ sašķidrināta dabasgāze () |
1,2786 |
0,001606 |
0,000978 |
0,000528 () |
0,001536 |
0,001117 |
0,000560 |
Propāns |
1,2869 |
0,001596 |
0,000972 |
0,000510 |
0,001527 |
0,001110 |
0,000556 |
Butāns |
1,2883 |
0,001594 |
0,000971 |
0,000503 |
0,001525 |
0,001109 |
0,000556 |
Sašķidrināta naftas gāze () |
1,2881 |
0,001594 |
0,000971 |
0,000506 |
0,001525 |
0,001109 |
0,000556 |
(1) Atkarībā no degvielas. (2) Ja l = 2, sauss gaiss, 273 K, 101,3 kPa. (3) u pareizs robežās 0,2 % masas kompozīcijai, kas ir: C = 58 – 76 %; H = 19 – 25 %; N = 0 – 14 % (CH4, G20, G23, un G25) (4) NMHC, pamatojoties uz CH2,93 (kopējam HC izmanto u gas koeficientu, kas ir CH4). (5) u pareizs robežās 0,2 % masas kompozīcijai, kas ir: C3 = 27 – 90 %; C4 = 10 – 73 % (sašķidrināta naftas gāze, A un B degviela). |
7.1.3.3. Daļiņu noteikšana
Lai noteiktu daļiņu emisiju ar daļējas atšķaidīšanas mērījumu metodi, aprēķinu veic saskaņā ar VII pielikuma 2.3. punkta vienādojumiem.
Atšķaidījuma pakāpi kontrolē saskaņā ar VII pielikuma 8.2.1.2. punkta prasībām. It sevišķi, ja izplūdes gāzu plūsmas mērījuma un daļējas plūsmas sistēmas kopējais transformācijas laiks pārsniedz 0 s, izmanto paredzamo kontroli, kuras pamatā ir iepriekš reģistrēts tests. Tādā gadījumā kopējais pieauguma laiks ir ≤ 1 s un kopējais aiztures laiks ir ≤ 10 s. Izņemot, ja izplūdes gāzu plūsmu mēra tieši, izplūdes gāzu plūsmas noteikšanā izmanto α, γ, δ un ε vērtības, kas noteiktas saskaņā ar 7.1.5.3. punktu.
Attiecībā uz katru mērījumu veic kvalitātes pārbaudi saskaņā ar VI pielikuma 8.2.1.2. punktu.
7.1.3.4. Papildu prasības attiecībā uz izplūdes gāzu masas plūsmas mērītāju
Plūsmas mērītājs, kas minēts VI pielikuma 9.4.1.6.3. un 9.4.1.6.3.3. punktā, nav jutīgs pret izmaiņām izplūdes gāzu sastāvā un blīvumā. Drīkst neņemt vērā, piemēram, Pito caurules vai sprauslas mērījumu (kas līdzvērtīgi izplūdes gāzu blīvuma kvadrātsaknei) nelielas kļūdas.
7.1.4. Pilnas plūsmas atšķaidīšanas mērījums (CVS)
Piemēro VII pielikuma 2.2. punktu, izņemot kā noteikts šajā iedaļā.
Degvielas sastāva iespējamā variācija ietekmē galvenokārt ogļūdeņražu tabulēto ugas vērtību. Tos pašus vienādojumus izmanto, lai aprēķinātu ogļūdeņražu emisiju, izmantojot molāros komponentu koeficientus, kas noteikti abu degvielu patēriņa mērījumos saskaņā ar 7.1.5. punktu.
7.1.4.1. Koriģēto fona koncentrāciju noteikšana (5.2.5. punkts).
Lai noteiktu stehiometrisko faktoru, degvielas ūdeņraža molāro koeficientu α aprēķina kā degvielu maisījuma vidējo ūdeņraža molāro koeficientu testa laikā saskaņā ar 7.1.5.3. punktu.
Kā alternatīvu var izmantot gāzveida degvielas Fs vērtību VII pielikuma (7-28) vienādojumā.
7.1.5. Molāro komponentu koeficientu noteikšana
7.1.5.1. Vispārīgi nosacījumi
Šo iedaļu izmanto molāro komponentu koeficientu noteikšana gadījumā, kad nav zināms degvielu sajaukums (tiešā metode).
7.1.5.2. Degvielu sajaukuma komponentu aprēķināšana
Lai aprēķinātu degvielu maisījuma elementu sastāvu, izmanto vienādojumus (8-2)–(8-7):
qmf = qmf1 + qmf2 |
(8-2) |
|
(8-3) |
|
(8-4) |
|
(8-5) |
|
(8-6) |
|
(8-7) |
kur:
qm f1 |
ir degvielas Nr.1 degvielas masas plūsmas ātrums (kg/s); |
qm f2 |
ir degvielas Nr.2 degvielas masas plūsmas ātrums (kg/s); |
w H |
ir ūdeņraža saturs degvielā, % no masas; |
w C |
ir oglekļa saturs degvielā, % no masas; |
w S |
ir sēra saturs degvielā, % no masas; |
w N |
ir slāpekļa saturs degvielā, % no masas; |
w O |
ir skābekļa saturs degvielā, % no masas. |
H, C, S, N un ar C saistīta O molāro koeficientu aprēķināšana degvielu sajaukumā
Atomu attiecību (it sevišķi H/C attiecības α) aprēķins ir parādīts VII pielikumā, izmantojot vienādojumus (8-8)–(8-11):
|
(8-8) |
|
(8-9) |
|
(8-10) |
|
(8-11) |
kur:
w H |
ir ūdeņraža saturs degvielā, masas daļa [g/g] vai [ % masas] |
w C |
oglekļa saturs degvielā, masas daļa [g/g] vai [masas procenti] |
w S |
sēra saturs degvielā, masas daļa [g/g] vai [masas procenti] |
w N |
slāpekļa saturs degvielā, masas daļa [g/g] vai [masas procenti] |
w O |
skābekļa saturs degvielā, masas daļa [g/g] vai [masas procenti] |
α |
ūdeņraža molārā attiecība (H/C); |
γ |
sēra molārā attiecība (S/C); |
δ |
slāpekļa molārā attiecība (N/C); |
ε |
skābekļa molārā attiecība (O/C), atsaucoties uz CHαOεNδSγ degvielu. |
7.2. Emisiju aprēķins uz molāra pamata
Piemēro VII pielikuma 3. iedaļu, izņemot kā noteikts šajā iedaļā.
7.2.1. NOx korekcija attiecībā uz mitrumu
Izmanto VII pielikuma 7-102. vienādojumu (korekcija kompresijaizdedzes motoriem).
7.2.2. Izplūdes gāzu masas plūsmas noteikšana, neizmantojot neapstrādātu izplūdes gāzu plūsmas mērītāju
Izmanto VII pielikuma (7-112) vienādojumu (molārās plūsmas ātruma aprēķināšana, pamatojoties uz ieplūdes gaisu). Alternatīvi var izmantot VII pielikuma (7-113) vienādojumu (molārās plūsmas ātruma aprēķināšana, pamatojoties uz degvielas masas plūsmas ātrums), bet tikai, kad veic NRSC testu.
7.2.3. Molārie komponentu koeficienti gāzveida komponentu noteikšanai
Lai noteiktu molāros komponentu koeficientus, piemēro tiešo pieeju, izmantojot šķidrās un gāzveida degvielas momentānās proporcijas, kas noteiktas no momentānā degvielas patēriņa mērījumiem vai aprēķiniem. Momentānos molāros komponentu koeficientus izmanto VII pielikuma (7-91), (7-89) un (7-94) vienādojumā attiecībā uz pastāvīgu ķīmisko līdzsvaru.
Koeficientus nosaka vai nu saskaņā ar 7.2.3.1., vai 7.1.5.3. punktu.
Gāzveida degvielas, kas ir vai nu samaisītas, vai iegūtas no zemē ierakta cauruļvada, var saturēt ievērojamu daudzumu inerto sastāvdaļu, piemēram, CO2 un N2. Ražotājs šīs sastāvdaļas vai nu ietver 7.2.3.1. vai 7.1.5.3. punktā aprakstītajos atomu attiecību aprēķinos (pēc vajadzības), vai alternatīvi ražotājs izslēdz šīs inertās sastāvdaļas no atomu attiecībām un tās attiecīgi iedala ķīmiskā līdzsvara ieplūdes gaisa parametriem x O2int, x CO2int un x H2Oint VII pielikuma 3.4.3. punktā.
7.2.3.1. Molāro komponentu koeficientu noteikšana
Momentānos molāros komponentu koeficientus vairākiem ūdeņraža, skābekļa, sēra un slāpekļa atomiem attiecībā pret oglekļa atomiem divu degvielu motoriem paredzētā degvielu maisījumā var aprēķināt, izmantojot vienādojumus (8-12)–(8-15):
|
(8-12) |
|
(8-13) |
|
(8-14) |
|
(8-15) |
kur:
w i, fuel |
= |
t.i., C, H, O, S vai N, masas daļa; |
ṁ liquid ( t ) |
= |
laikā t, (kg/h); |
ṁ gas ( t ) |
= |
gāzveida degvielas momentānais masas plūsmas ātrums laikā t, (kg/h). |
Ja izplūdes gāzu masas plūsmas ātrumu aprēķina, pamatojoties uz degvielu maisījuma ātrumu, tad vienādojumā (7-111) VII pielikumā jāaprēķina, izmantojot vienādojumu (8-16):
|
(8-16) |
kur:
w C |
= |
dīzeļdegvielas vai gāzveida degvielas oglekļa masas daļa; |
ṁliquid |
= |
šķidrās degvielas masas plūsmas ātrums, (kg/h); |
ṁgas |
= |
gāzveida degvielas masas plūsmas ātrums, (kg/h). |
7.3. CO2 noteikšana
Piemēro VII pielikumu, izņemot gadījumus, kad motors tiek testēts pārejas (NRTC un LSI-NRTC) testa ciklos vai RMC, izmantojot neapstrādātas gāzes paraugu ņemšanu.
7.3.1 CO2 noteikšana, testējot pārejas (NRTC un LSI-NRTC) testa ciklos vai RMC un izmantojot neapstrādātas gāzes paraugu ņemšanu
CO2 emisiju aprēķināšanu no CO2 mērījumiem izplūdes gāzēs saskaņā ar VII pielikumu nepiemēro. Tā vietā piemēro šādus noteikumus:
Izmērīto testa vidējo degvielas patēriņu nosaka no momentānās summas vērtības visā ciklā, un izmanto par pamatu, aprēķinot testa vidējās CO2 emisijas.
Katras patērētās degvielas masu izmanto, lai saskaņā ar 7.1.5 iedaļu testā noteiktu molāro ūdeņraža attiecību un degvielas maisījuma frakciju masu.
Kopējo koriģēto abu degvielas masu – gan m fuel,corr (g/tests), gan CO2 emisiju masu, ko rada degviela m CO2, fuel (g/tests), nosaka, izmantojot vienādojumus (8-17) un (8-18).
|
(8-17) |
|
(8-18) |
kur:
m fuel = |
= |
abu degvielu kopējā masa (g/tests) |
m THC = |
= |
kopējā ogļūdeņražu emisiju masa izplūdes gāzēs (g/tests) |
m CO = |
= |
kopējā oglekļa monoksīda emisiju masa izplūdes gāzēs (g/tests) |
w GAM = |
= |
degvielu sēra saturs (masas procenti) |
w DEL = |
= |
degvielu slāpekļa saturs (masas procenti) |
w EPS = |
= |
degvielu skābekļa saturs (masas procenti) |
α |
= |
degvielu ūdeņraža molārā attiecība (H/C) (-) |
A C = |
= |
ir oglekļa atommasa 12,011 [g/mol] |
A H = |
= |
ir ūdeņraža atommasa 1,0079 [g/mol] |
M CO = |
= |
ir oglekļa monoksīda molekulmasa 28,011 [g/mol] |
M CO2 = |
= |
ir oglekļa dioksīda molekulmasa 44,01 [g/mol] |
CO2emisiju, kas rezultējas no karbamīda m CO2,urea (g/tests), aprēķina, izmantojot vienādojumu (8-19):
|
(8-19) |
kur:
c urea |
= |
karbamīda koncentrācija (procenti) |
m urea |
= |
kopējais karbamīda masas patēriņš (g/tests) |
M CO(NH2)2 |
= |
karbamīda molekulmasa 60,056 [g/mol] |
Pēc tam kopējo CO2emisiju m CO2 (g/tests), aprēķina, izmantojot vienādojumu (8-20):
m CO2 = m CO2,fuel + m CO2,urea |
(8-20) |
Kopējo CO2emisiju, ko aprēķina, izmantojot vienādojumu (8-20), izmanto CO2 emisijas īpatnējā sastāva eCO2 (g/kWh) aprēķināšanai, kā noteikts VII pielikuma 2.4.1.1. vai 3.8.1.1. iedaļā. Kur piemērojams, korekciju attiecībā uz CO2 saturu izplūdes gāzēs, ko rada CO2 gāzveida degvielās, veic saskaņā ar IX pielikuma 3. papildinājumu.
3. papildinājum
Divu degvielu motoru tipi, ko darbina ar dabasgāzi/biometānu vai sašķidrināto naftas gāzi (LPG) un šķidro degvielu – definīcijas un galvenās prasības
Divu degvielu tips |
GERcycle |
Brīvgaitā ar šķidro degvielu |
Iesildīšanas ar šķidro degvielu |
Darbināšana tikai ar šķidro degvielu |
Darbināšana bez gāzes |
Piezīmes |
1A |
GERNRTC, hot ≥ 0,9 vai GERNRSC, ≥ 0,9 |
NAV atļauts |
Atļauts tikai apkopes režīmā |
Atļauts tikai apkopes režīmā |
Apkopes režīms |
|
1B |
GERNRTC, hot ≥ 0,9 vai GERNRSC ≥ 0,9 |
Atļauts tikai šķidrās degvielas režīmā |
Atļauts tikai šķidrās degvielas režīmā |
Atļauts tikai šķidrās degvielas un apkopes režīmā |
Šķidrās degvielas režīms |
|
2A |
0,1 < GERNRTC, hot < 0,9 vai 0,1 < GERNRSC < 0,9 |
Atļauts |
Atļauts tikai apkopes režīmā |
Atļauts tikai apkopes režīmā |
Apkopes režīms |
GERNRTC, hot ≥ 0,9 vai GERNRSC ≥ 0,9 Atļauts |
2B |
0,1 < GERNRTC, hot < 0,9 vai 0,1 < GERNRSC < 0,9 |
Atļauts |
Atļauts |
Atļauts |
Šķidrās degvielas režīms |
GERNRTC, hot ≥ 0,9 vai GERNRSC ≥ 0,9 Atļauts |
3A |
Nav ne definēts, ne atļauts |
|||||
3B |
GERNRTC, hot ≤ 0,1 vai GERNRSC ≤ 0,1 |
Atļauts |
Atļauts |
Atļauts |
Šķidrās degvielas režīms |
|
IX PIELIKUMS
Etalondegvielas
1. Degvielu tehniskie dati kompresijaizdedzes motoru testēšanai
1.1. Tips: Dīzeļdegviela (autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas gāzeļļa)
Parametrs |
Vienība |
Robežvērtības (1) |
Testa metode |
|
minimālā |
maksimālā |
|||
Cetānskaitlis (2) |
|
45 |
56,0 |
EN–ISO 5165 |
Blīvums 15 °C temp. |
kg/m (3) |
833 |
865 |
EN–ISO 3675 |
Destilācija: |
|
|
|
|
50 % punkti |
°C |
245 |
— |
EN–ISO 3405 |
95 % punkti |
°C |
345 |
350 |
EN–ISO 3405 |
— - Galīgās viršanas punkts |
°C |
— |
370 |
EN–ISO 3405 |
Uzliesmošanas punkts |
°C |
55 |
— |
EN 22719 |
CFPP |
°C |
— |
– 5 |
EN 116 |
Viskozitāte 40 °C temp. |
mm2/s |
2,3 |
3,3 |
EN–ISO 3104 |
Policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži |
% m/m |
2,0 |
6,0 |
IP 391 |
Sēra saturs (3) |
mg/kg |
— |
10 |
ASTM D 5453 |
Vara korozija |
|
— |
1. klase |
EN–ISO 2160 |
Konradsona skaitlis (10 % dest. atlikums) |
% m/m |
— |
0,2 |
EN–ISO 10370 |
Pelnu saturs |
% m/m |
- |
0,01 |
EN–ISO 6245 |
Kopējais piesārņojums |
mg/kg |
— |
24 |
EN 12662 |
Ūdens saturs |
% m/m |
— |
0,02 |
EN–ISO 12937 |
(Stipras skābes) neitralizācijas skaitlis |
mg KOH/g |
— |
0,10 |
ASTM D 974 |
Izturība pret oksidāciju (3) |
mg/ml |
— |
0 025 |
EN–ISO 12205 |
Eļļotspēja (HFRR nolietojuma izpētes diametrs 60 °C temp.) |
μm |
— |
400 |
CEC F-06-A-96 |
Izturība pret oksidāciju 110 °C temp. (3) |
H |
20,0 |
— |
EN 15751 |
FAME |
% v/v |
— |
7,0 |
EN 14078 |
(1) Specifikācijās norādītās vērtības ir “patiesās vērtības”. Nosakot to robežvērtības, tiek piemēroti ISO 4259 noteikumi “Naftas produkti: to precizitātes datu noteikšana un piemērošana, kas attiecas uz testa metodēm”, un, nosakot apakšējās robežas vērtību, ir ņemta vērā minimālā 2R starpība virs nulles; nosakot augšējo un apakšējo robežu, minimālā starpība ir 4R (R = sakritība). (2) Cetānskaitļa diapazons neatbilst 4R minimālā diapazona prasībām. Tomēr, ja rodas domstarpības starp degvielas piegādātāju un degvielas lietotāju, tad šādu domstarpību atrisināšanai var izmantot ISO 4259 noteikumus, ja vienreizējas noteikšanas vietā izdara pietiekami daudz atkārtotu mērījumu, lai nodrošinātu vajadzīgo precizitāti. (3) Pat ja izturība pret oksidāciju tiek kontrolēta, pieņem, ka glabāšanas laiks būs ierobežots. Par glabāšanas apstākļiem un izlietošanas laiku būtu jākonsultējas ar piegādātāju. |
1.2. Tips: etanols, kas paredzēts kompresijas aizdedzes motoriem (ED95) (1)
Parametrs |
Vienība |
Robežvērtības (1) |
Testa metode (2) |
|
Minimālā |
Maksimālā |
|||
Kopējā spirta (ieskaitot etanolu) saturs augstākajos piesātinātajos spirtos |
% m/m |
92,4 |
|
EN 15721 |
Citi augstākie piesātinātie vienvērtīgie spirti (C3–C5) |
% m/m |
|
2,0 |
EN 15721 |
Metanols |
% m/m |
|
0,3 |
EN 15721 |
Blīvums 15 °C temp. |
kg/m3 |
793,0 |
815,0 |
EN ISO 12185 |
Skābums, ko aprēķina etiķskābes ekvivalentā |
% m/m |
|
0,0025 |
EN 15491 |
Izskats |
|
Gaišs un nesaduļķots |
|
|
Uzliesmošanas temperatūra |
°C |
10 |
|
EN 3679 |
Sausais atlikums |
mg/kg |
|
15 |
EN 15691 |
Ūdens saturs |
% m/m |
|
6,5 |
EN 15489 (3) EN–ISO 12937 EN15692 |
Aldehīdi, ko aprēķina acetaldehīda ekvivalentā |
% m/m |
|
0,0050 |
ISO 1388-4 |
Esteri, ko aprēķina etilacetāta ekvivalentā |
% m/m |
|
0,1 |
ASTM D1617 |
Sēra saturs |
mg/kg |
|
10,0 |
EN 15485 EN 15486 |
Sulfāti |
mg/kg |
|
4,0 |
EN 15492 |
Daļiņveida piesārņojums |
mg/kg |
|
24 |
EN 12662 |
Fosfors |
mg/l |
|
0,20 |
EN 15487 |
Neorganiskais hlorīds |
mg/kg |
|
1,0 |
EN 15484 vai EN 15492 |
Varš |
mg/kg |
|
0,100 |
EN 15488 |
Elektrovadītspēja |
μS/cm |
|
2,50 |
DIN 51627-4 vai prEN 15938 |
(1) Tiks pieņemtas līdzvērtīgas EN/ISO metodes, ja tās attieksies uz visām iepriekš minētajām īpašībām. (2) Vajadzības gadījumā jautājumu par to, vai degviela atbilst specifikācijās noteiktajām prasībām, noskaidro, (3) piemērojot standarta EN 15489 noteikumus (1) Specifikācijās norādītās vērtības ir “patiesās vērtības”. Nosakot to robežvērtības, tiek piemēroti ISO 4259 noteikumi “Naftas produkti: to precizitātes datu noteikšana un piemērošana, kas attiecas uz testa metodēm”, un, nosakot apakšējās robežas vērtību, ir ņemta vērā minimālā 2R starpība virs nulles; nosakot augšējo un apakšējo robežu, minimālā starpība ir 4R (R = sakritība). Neraugoties uz šo pasākumu, kas nepieciešams tehniskiem mērķiem, degvielas ražotājam tomēr jācenšas sasniegt nulles vērtību, ja noteiktais maksimālais lielums ir 2R, un vidējo vērtību gadījumos, kad ir dotas maksimālās un minimālās robežvērtības. Vajadzības gadījumā jautājumu par to, vai degviela atbilst specifikācijās noteiktajām prasībām, noskaidro, piemērojot standarta ISO 4259 noteikumus. |
2. Degvielu tehniskie dati dzirksteļaizdedzes motoru testēšanai
2.1. Tips: Benzīns (E10)
Parametrs |
Vienība |
Robežvērtības (1) |
Testa metode (2) |
|
Minimālā |
Maksimālā |
|||
Pētnieciskās metodes oktānskaitlis, RON |
|
91,0 |
98,0 |
EN ISO 5164:2005 (3) |
Motora oktānskaitlis, MON |
|
83,0 |
89,0 |
EN ISO 5163:2005 (3) |
Blīvums 15 °C temp. |
kg/m3 |
743 |
756 |
EN ISO 3675 EN ISO 12185 |
Tvaika spiediens |
kPa |
45,0 |
60,0 |
EN ISO 13016-1 (DVPE) |
Ūdens saturs |
|
|
Maks. 0,05 % v/v Izskats –7 °C temperatūrā: skaidrs un dzidrs |
EN 12937 |
Destilācija: |
|
|
|
|
— - tvaicējot 70 °C temp. |
% v/v |
18,0 |
46,0 |
EN–ISO 3405 |
— - tvaicējot 100 °C temp. |
% v/v |
46,0 |
62,0 |
EN–ISO 3405 |
— - tvaicējot 150 °C temp. |
% v/v |
75,0 |
94,0 |
EN–ISO 3405 |
— - galīgās viršanas punkts |
°C |
170 |
210 |
EN–ISO 3405 |
Atlikumi |
% v/v |
— |
2,0 |
EN–ISO 3405 |
Ogļūdeņražu analīze: |
|
|
|
|
— - olefīni |
% v/v |
3,0 |
18,0 |
EN 14517 EN 15553 |
— - aromātiskie savienojumi |
% v/v |
19,5 |
35,0 |
EN 14517 EN 15553 |
— - benzols |
% v/v |
— |
1,0 |
EN 12177 EN 238, EN 14517 |
— - piesātinātāji |
% v/v |
Ziņojums |
EN 14517 EN 15553 |
|
Oglekļa/ūdeņraža attiecība |
|
Ziņojums |
|
|
Oglekļa/skābekļa attiecība |
|
Ziņojums |
|
|
Indukcijas periods (4) |
minūtes |
480 |
|
EN–ISO 7536 |
Skābekļa saturs (5) |
% m/m |
3,3 (8) |
3,7 |
EN 1601 EN 13132 EN 14517 |
Sveķu saturs |
mg/ml |
— |
0,04 |
EN–ISO 6246 |
Sēra saturs (6) |
mg/kg |
— |
10 |
EN ISO 20846 EN ISO 20884 |
Vara korozija (3 h 50 °C temp.) |
Novērtējums |
— |
1. klase |
EN–ISO 2160 |
Svina saturs |
mg/l |
— |
5 |
EN 237 |
Fosfora saturs (7) |
mg/l |
— |
1,3 |
ASTM D 3231 |
Etanols (4) |
% v/v |
9,0 (8) |
10,2 (8) |
EN 22854 |
(1) Specifikācijās norādītās vērtības ir “patiesās vērtības”. Nosakot to robežvērtības, tiek piemēroti ISO 4259 noteikumi “Naftas produkti: to precizitātes datu noteikšana un piemērošana, kas attiecas uz testa metodēm”, un, nosakot apakšējās robežas vērtību, ir ņemta vērā minimālā 2R starpība virs nulles; nosakot augšējo un apakšējo robežu, minimālā starpība ir 4R (R = sakritība). Neraugoties uz šo pasākumu, kas nepieciešams tehniskiem mērķiem, degvielas ražotājam tomēr jācenšas sasniegt nulles vērtību, ja noteiktais maksimālais lielums ir 2R, un vidējo vērtību gadījumos, kad ir dotas maksimālās un minimālās robežvērtības. Vajadzības gadījumā jautājumu par to, vai degviela atbilst specifikācijās noteiktajām prasībām, noskaidro, piemērojot standarta ISO 4259 noteikumus. (2) Tiks pieņemtas līdzvērtīgas EN/ISO metodes, ja tās attieksies uz visām iepriekš minētajām īpašībām. (3) Atņem MON un RON korekcijas koeficientu 0,2, lai aprēķinātu galīgo rezultātu saskaņā ar EN 228:2008. (4) Degvielā var būt oksidēšanās inhibitori un metālu dezaktivatori, kurus naftas pārstrādes rūpnīcās parasti izmanto benzīna ražošanā, taču tajā nedrīkst būt deterģentu/disperģējošu piedevu un šķīdinātāju. (5) Etanols, kas atbilst EN 15376 specifikācijai, ir vienīgais skābekli saturošais organiskais savienojums, ko apzināti pievieno etalondegvielai. (6) Jānorāda faktiskais sēra saturs degvielā, ko lietoja 1. testā. (7) Šai etalondegvielai apzināti nedrīkst pievienot sastāvdaļas ar fosforu, dzelzi, mangānu vai svinu. (8) Etanola saturs un attiecīgais skābekļa saturs pēc ražotāja izvēles SMB kategorijas motoriem var būt nulle. Tādā gadījumā visus motoru saimes vai motora tipa (ja nav saimes) testus veic, izmantojot benzīnu ar nulles etanola saturu. |
2.2. Tips: Etanols (E85)
Parametrs |
Vienība |
Robežvērtības (1) |
Testa metode |
|
Minimālā |
Maksimālā |
|||
Pētnieciskās metodes oktānskaitlis, RON |
|
95,0 |
— |
EN ISO 5164 |
Motora oktānskaitlis, MON |
|
85,0 |
— |
EN ISO 5163 |
Blīvums 15 °C temp. |
kg/m3 |
Ziņojums |
ISO 3675 |
|
Tvaika spiediens |
kPa |
40,0 |
60,0 |
EN ISO 13016-1 (DVPE) |
Sēra saturs (2) |
mg/kg |
— |
10 |
EN 15485 vai EN 15486 |
Izturība pret oksidāciju |
minūtes |
360 |
|
EN ISO 7536 |
Sveķu saturs (nosaka ar šķīdinātāju) |
mg/100 ml |
— |
5 |
EN–ISO 6246 |
Izskats Nosaka apkārtējā temperatūrā vai 15 °C, izvēloties augstāko no šīm temperatūrām |
|
Skaidrs un nesaduļķots, bez saskatāmiem suspendētiem vai nogulšņu sārņiem |
Vizuāla pārbaude |
|
Etanols un augstākie spirti (3) |
% v/v |
83 |
85 |
EN 1601 EN 13132 EN 14517 E DIN 51627-3 |
Augstākie spirti (C3–C8) |
% v/v |
— |
2,0 |
E DIN 51627-3 |
Metanols |
% v/v |
|
1,00 |
E DIN 51627-3 |
Benzīns (4) |
% v/v |
Atlikums |
EN 228 |
|
Fosfors |
mg/l |
0,20 (5) |
EN 15487 |
|
Ūdens saturs |
% v/v |
|
0,300 |
EN 15489 vai EN 15692 |
Neorganisko hlorīdu saturs |
mg/l |
|
1 |
EN 15492 |
pHe |
|
6,5 |
9,0 |
EN 15490 |
Vara sloksnes korozija (3h pie 50 °C) |
Novērtējums |
1. klase |
|
EN ISO 2160 |
Skābums (kā etiķskābe CH3COOH) |
% m/m (mg/l) |
— |
0,0050 (40) |
EN 15491 |
Elektrovadītspēja |
μS/cm |
1,5 |
DIN 51627-4 vai prEN 15938 |
|
Oglekļa/ūdeņraža attiecība |
|
Ziņojums |
|
|
Oglekļa/skābekļa attiecība |
|
Ziņojums |
|
|
(1) Specifikācijās norādītās vērtības ir “patiesās vērtības”. Nosakot to robežvērtības, tiek piemēroti ISO 4259 noteikumi “Naftas produkti: to precizitātes datu noteikšana un piemērošana, kas attiecas uz testa metodēm”, un, nosakot apakšējās robežas vērtību, ir ņemta vērā minimālā 2R starpība virs nulles; nosakot augšējo un apakšējo robežu, minimālā starpība ir 4R (R = sakritība). Neraugoties uz šo pasākumu, kas nepieciešams tehniskiem mērķiem, degvielas ražotājam tomēr jācenšas sasniegt nulles vērtību, ja noteiktais maksimālais lielums ir 2R, un vidējo vērtību gadījumos, kad ir dotas maksimālās un minimālās robežvērtības. Vajadzības gadījumā jautājumu par to, vai degviela atbilst specifikācijās noteiktajām prasībām, noskaidro, piemērojot standarta ISO 4259 noteikumus. (2) Jāpaziņo faktiskais sēra saturs degvielā, ko izmanto emisiju testos. (3) Etanols, kas atbilst EN 15376 specifikācijai, ir vienīgais skābekli saturošais organiskais savienojums, ko apzināti pievieno šai etalondegvielai. (4) Bezsvina benzīna saturu var noteikt, no 100 atskaitot % izteiktā ūdens, spirta, MTBE un ETBE satura summu. (5) Šai etalondegvielai apzināti nedrīkst pievienot sastāvdaļas ar fosforu, dzelzi, mangānu vai svinu. |
3. Gāzveida degvielu tehniskie dati vienas degvielas un divu degvielu motoriem
3.1. Tips: Sašķidrināta naftas gāze
Parametrs |
Vienība |
A degviela |
B degviela |
Testa metode |
Sastāvs: |
|
|
|
EN 27941 |
C3 saturs |
% v/v |
30 ± 2 |
85 ± 2 |
|
C4 saturs |
% v/v |
Atlikums (1) |
Atlikums (1) |
|
< C3, > C4 |
% v/v |
Ne vairāk kā 2 |
Ne vairāk kā 2 |
|
Olefīni |
% v/v |
Ne vairāk kā 12 |
Ne vairāk kā 15 |
|
Iztvaicēšanas atlikums |
mg/kg |
Ne vairāk kā 50 |
Ne vairāk kā 50 |
EN 15470 |
Ūdens 0 °C temperatūrā |
|
Brīvs |
Brīvs |
EN 15469 |
Kopējais sēra saturs, ietverot aromatizētājus |
mg/kg |
Ne vairāk kā 10 |
Ne vairāk kā 10 |
EN 24260, ASTM D 3246, ASTM 6667 |
Sērūdeņradis |
|
Nav |
Nav |
EN ISO 8819 |
Vara sloksnes korozija (1h pie 40 °C) |
Novērtējums |
1. klase |
1. klase |
ISO 6251 (2) |
Smarža |
|
Raksturlielumi |
Raksturlielumi |
|
Motora oktānskaitlis (3) |
|
Vismaz 89,0 |
Vismaz 89,0 |
EN 589 B pielikums |
(1) Atlikumu nolasa šādi: atlikums = 100 – C3 – <C3 – >C4. (2) Ar šo metodi korozīvo vielu klātbūtnes noteikšana var būt neprecīza, ja paraugs satur korozijas inhibitorus vai citas ķīmiskas vielas, kas samazina parauga korozīvo iedarbību uz vara sloksni. Tāpēc tādus savienojumus pievienot ir aizliegts tikai viena iemesla dēļ: lai nepieļautu testa metodes sistemātisko kļūdu. (3) Pēc motora ražotāja pieprasījuma tipa apstiprinājuma testos var izmantot lielāku MON skaitli. |
3.2. Tips: dabasgāze/biometāns
3.2.1. Ar noteiktām īpašībām (piemēram, no aizplombētas tvertnes) piegādātu etalondegvielu specifikācija
Kā alternatīvu šajā punktā noteiktajām etalondegvielām var izmantot 3.2.2. punktā noteiktās līdzvērtīgās degvielas
Parametri |
Mērvienības |
Bāze |
Robežvērtības |
Testa metode |
|
minimālā |
maksimālā |
||||
GR etalondegviela |
|||||
Sastāvs: |
|
|
|
|
|
Metāns |
|
87 |
84 |
89 |
|
Etāns |
|
13 |
11 |
15 |
|
Atlikums1 |
% moli |
— |
— |
1 |
ISO 6974 |
Sēra saturs |
mg/m3 2 |
— |
|
10 |
ISO 6326-5 |
Piezīmes 1 Inertās gāzes + C2+ 2 Vērtību nosaka standartapstākļos (293,2 K (20 °C) un 101,3 kPa). |
|||||
G23 standartdegviela |
|||||
Sastāvs: |
|
|
|
|
|
Metāns |
|
92,5 |
91,5 |
93,5 |
|
Atlikums1 |
% moli |
— |
— |
1 |
ISO 6974 |
N2 |
% moli |
7,5 |
6,5 |
8,5 |
|
Sēra saturs |
mg/m3 2 |
— |
— |
10 |
ISO 6326-5 |
Piezīmes 1 Inertās gāzes (kas nav N2) + C2 + C2+ 2 Vērtību nosaka pie 293,2 K (20 °C) un 101,3 kPa. |
|||||
G25 standartdegviela |
|||||
Sastāvs: |
|
|
|
|
|
Metāns |
% moli |
86 |
84 |
88 |
|
Atlikums1 |
% moli |
— |
— |
1 |
ISO 6974 |
N2 |
% moli |
14 |
12 |
16 |
|
Sēra saturs |
mg/m3 2 |
— |
— |
10 |
ISO 6326-5 |
Piezīmes 1 Inertās gāzes (kas nav N2) + C2 + C2+ 2 Vērtību nosaka pie 293,2 K (20 °C) un 101,3 kPa. |
|||||
G20 standartdegviela |
|||||
Sastāvs: |
|
|
|
|
|
Metāns |
% moli |
100 |
99 |
100 |
ISO 6974 |
Atlikums (1) |
% moli |
— |
— |
1 |
ISO 6974 |
N2 |
% moli |
|
|
|
ISO 6974 |
Sēra saturs |
mg/m3 (2) |
— |
— |
10 |
ISO 6326-5 |
Wobbe indekss (neto) |
MJ/m3 (3) |
48,2 |
47,2 |
49,2 |
|
(1) Inertās gāzes (kas nav N2) + C2 + C2+. (2) ērtību nosaka pie 293,2 K (20 °C) un 101,3 kPa. (3) Vērtību nosaka pie 273,2 K (0 °C) un 101,3 kPa. |
3.2.2. Specifikācija no cauruļvada piegādātai etalondegvielai, kam piemaisītas citas gāzes ar gāzes īpašībām, kuras noteiktas ar mērījumiem uz vietas
Kā alternatīvu šajā punktā noteiktajām etalondegvielām var izmantot 3.2.1. punktā noteiktās līdzvērtīgās etalondegvielas.
3.2.2.1. |
Katras cauruļvada etalondegvielas (GR, G20 utt.) pamatā ir gāze, kas nāk no komunālā gāzes sadales tīkla un kas vajadzības gadījumā ir samaisīta, lai nodrošinātu atbilstību attiecīgajai lambda-nobīdes (Sλ) specifikācija 9.1. tabulā, ar vienas vai vairāku šādu pārdošanā ( 5 ) pieejamu gāzu piemaisījumu: a) oglekļa dioksīds; b) etāns; c) metāns; d) slāpeklis; e) propāns. |
3.2.2.2. |
Iegūtā cauruļvada gāzes un piemaisījuma gāzes maisījuma Sλ vērtībai jābūt 9.1 tabulā noteiktajās robežās attiecībā uz konkrēto etalondegvielu.
9.1. tabula Vajadzīgais Sλ diapazons katrai etalondegvielai
|
3.2.2.3. |
Motora testa ziņojumā par katru testa braucienu ietver: a) izvēlēto(-ās) piemaisījuma gāzi(-es) no 3.2.2.1. punkta saraksta; b) Sλ vērtību iegūtajam degvielu maisījumam; c) iegūtā degvielu maisījuma metāna skaitli (MN). |
3.2.2.4. |
Atbilstību 1. un 2. papildinājuma prasībām nodrošina attiecībā uz cauruļvada un piemaisījuma gāzu īpašību noteikšanu, iegūtā gāzes maisījuma Sλ un MN noteikšanu un pārbaudi, vai testa laikā tika saglabāts maisījums. |
3.2.2.5. |
Ja viena vai vairākas no gāzes plūsmām (cauruļvada gāze vai piemaisījuma gāze(-es)) satur CO2 proporcijā, kas pārsniedz de-minimus proporciju, CO2 īpatnējo emisiju aprēķinu VII pielikumā koriģē saskaņā ar 3. papildinājumu. |
1. papildinājums
Papildu prasības emisiju testu veikšanai, izmantojot gāzveida etalondegvielas, kas satur cauruļvada gāzi ar citu gāzu piemaisījumu
1. Gāzes analīzes un gāzes plūsmas mērīšanas metode
1.1. |
Šajā papildinājumā gāzes sastāvu pēc vajadzības nosaka, veicot gāzes analīzi ar gāzes hromatogrāfiju saskaņā ar EN ISO 6974 vai izmantojot alternatīvu paņēmienu, kas nodrošina vismaz līdzīgu precizitāti un atkārtojamību. |
1.2. |
Šajā papildinājumā pēc vajadzības gāzes plūsmu mēra ar plūsmas mērītāju, kas pamatojas uz masu. |
2. Ienākošās komunālās gāzes pievades analīze un plūsmas ātrums
2.1. |
Komunālās gāzes pievades sastāvu analizē pirms piemaisījumu samaisīšanas sistēmas. |
2.2. |
Izmēra piemaisījumu samaisīšanas sistēmā ieplūstošās komunālās gāzes plūsmas ātrumu. |
3. Piemaisījuma analīze un plūsmas ātrums
3.1. |
Ja piemaisījumam ir pieejams piemērojams analīzes sertifikāts (piemēram, ko izdevis gāzes piegādātājs), to var izmantot kā avotu informācijai par šī piemaisījuma sastāvu. Tādā gadījumā ir atļauta piemaisījuma sastāva analīze uz vietas, bet tā nav obligāta. |
3.2. |
Ja piemaisījumam nav pieejams piemērojams analīzes sertifikāts, analizē šī piemaisījuma sastāvu. |
3.3. |
Izmēra katra piemaisījumu samaisīšanas sistēmā ieplūstošā piemaisījuma plūsmas ātrumu. |
4. Samaisītās gāzes analīze
4.1. |
Papildus 2.1. un 3.1. punktā noteiktajai analīze vai kā tās alternatīvu ir atļauts analizēt sastāvu gāzei, ko motoram piegādā pēc tam, kad gāze izplūst no piemaisījumu samaisīšanas sistēmas, taču tas nav obligāti. |
5. Samaisītās gāzes Sλ un MN aprēķināšana
5.1. |
Lai saskaņā ar EN16726:2015 aprēķinātu MN, izmanto rezultātus, kuri iegūti gāzes analīzē saskaņā ar 2.1., 3.1. vai 3.2. punktu un attiecīgā gadījumā ar 4.1. punktu, kopā ar gāzes masas plūsmas ātrumu, kas izmērīts saskaņā ar 2.2. un 3.3. punktu. Tos pašus datus izmanto, lai aprēķinātu Sλ saskaņā ar 2. papildinājumā norādīto procedūru. |
6. Samaisīto gāzu kontrole un pārbaude testa laikā
6.1 |
Samaisītās gāzes testa laikā kontrolē un pārbauda, izmantojot vai nu atvērta tipa, vai slēgta tipa kontroles sistēmu. |
6.2 |
Atvērta tipa maisījuma kontroles sistēma
|
6.3 |
Slēgtā kontūra kontroles sistēma
|
2. papildinājums
λ–nobīdes koeficienta (Sλ) aprēķins
1. Aprēķins
λ-nobīdes koeficientu (Sλ) ( 6 ) aprēķina, izmantojot vienādojumu (9-1):
|
(9-1) |
kur:
Sλ |
= |
λ–nobīdes koeficients, |
Inert % |
= |
inerto gāzu tilpuma % degvielā (t. i., N2, CO2, He u. c.), |
|
= |
sākotnējā skābekļa tilpuma % degvielā, |
n un m |
= |
attiecinājums pret vidējo CnHm, kas norāda ogļūdeņražus degvielā, t. i.: |
|
(9-2) |
|
(9-3) |
kur:
CH4 |
= |
pēc metāna % tilpuma degvielā, |
C2 |
= |
pēc visu C2 ogļūdeņražu % tilpuma (piemēram, C2H6, C2H4, u. c.) % tilpuma degvielā, |
C3 |
= |
pēc visu C3 ogļūdeņražu % tilpuma (piemēram, C3H8, C3H6, u. c.) % tilpuma degvielā, |
C4 |
= |
pēc visu C4 ogļūdeņražu % tilpuma (piemēram, C4H10, C4H8, u. c.) % tilpuma degvielā, |
C5 |
= |
pēc visu C5 ogļūdeņražu % tilpuma (piemēram, C5H12, C5H10, u. c.) % tilpuma degvielā, |
diluent |
= |
pēc atšķaidīšanas gāzu % tilpuma degvielā (t. i., O2*, N2, CO2, He, u. c.). |
2. λ–nobīdes koeficienta Sλ aprēķina piemēri
1. piemērs. G25: CH4 = 86 %, N2 = 14 % (pēc tilpuma)
2. piemērs. GR: CH4 = 87 %, C2H6 = 13 % (pēc tilpuma)
3. piemērs. USA: CH4 = 89 %, C2H6 = 4,5 %, C3H8 = 2,3 %, C6H14 = 0,2 %, O2 =
0,6 %, N2 = 4 %
Kā alternatīvu iepriekš norādītajam vienādojumam Sλ var aprēķināt no tīram metānam vajadzīgā stehiometriskā gaisa un degvielas maisījumam vajadzīgā stehiometriskā gaisa (ko piegādā motoram) attiecības, kā norādīts turpmāk.
Lambda-nobīdes koeficients (Sλ) izsaka jebkuram degvielu maisījumam vajadzīgo skābekli attiecībā pret tīram metānam vajadzīgo skābekli. Vajadzīgais skābeklis ir skābekļa daudzums, lai oksidētu metānu reakcijas partneru stehiometriskā sastāvā, iegūstot pilnīgas sadegšanas produktus (t. i., oglekļa dioksīdu un ūdeni).
1 · CH 4 + 2 · O 2 → 1 · CO 2 + 2 · H 2 O |
(9-4) |
Reakcija tīra metāna sadegšanai ir tāda, kā izteikta vienādojumā (9-4):
Šajā gadījumā molekulu attiecība reakcijas partneru stehiometriskā sastāvā ir tieši 2:
kur: |
= |
nO 2 |
skābekļa molekulu skaits, |
= |
nCH 4 |
metāna molekulu skaits,
tādēļ tīram metānam vajadzīgais skābeklis ir: |
= |
nO 2 = 2 ·nCH 4 ar [nCH4 ] etalonvērtību = 1 kmol. |
Sλ vērtību var noteikt no skābekļa stehiometriskā sastāva un metāna attiecības attiecībā pret skābekļa stehiometriskā sastāva un motoram piegādātā degvielu maisījuma attiecības, ko izsaka vienādojums (9-5):
|
(9-5) |
kur:
nblend |
= |
degvielu maisījuma molekulu skaits, |
(nO 2)blend |
= |
molekulu skābekļa stehiometriskā sastāvā un motoram piegādātā degvielu maisījuma attiecība. |
Tā kā gaiss satur 21 % skābekļa, jebkurai degvielai nepieciešamo stehiometrisko gaisu Lst aprēķina, izmantojot vienādojumu (9-6):
|
(9-6) |
kur:
Lst,fuel |
= |
degvielai nepieciešamais stehiometriskais gaiss, |
nO 2 fuel |
= |
degvielai nepieciešamais stehiometriskais skābeklis. |
Tādējādi Sλ vērtību var noteikt arī no gaisa stehiometriskā sastāva un metāna attiecības attiecībā pret gaisa stehiometriskā sastāva un motoram piegādātā degvielu maisījuma attiecību, t.i., metānam nepieciešamā stehiometriskā gaisa un motoram piegādātā degvielu maisījuma attiecības, ko izsaka vienādojums (9-7):
|
(9-7) |
Tādēļ, lai izteiktu lambda-nobīdes koeficientu, var izmantot jebkuru aprēķinu, kas nosaka vajadzīgo stehiometrisko gaisu.
3. papildinājums
CO2 korekcija izplūdes gāzēs, ko rada gāzveida degvielā esošs CO2
1. CO2 momentānās masas plūsmas ātrums gāzveida degvielas plūsmā
1.1. |
Gāzes sastāvu un gāzes plūsmu nosaka saskaņā ar 1. papildinājuma 1.–4. iedaļas prasībām. |
1.2 |
CO2 momentānās masas plūsmas ātrumu motoram piegādātās gāzes plūsmā aprēķina, izmantojot vienādojumu (9-8).
kur:
ṁM stream aprēķina no visām izmērītajām sastāvdaļām (1, 2, …, n) saskaņā ar vienādojumu (9-9).
kur:
|
1.3. |
Lai noteiktu CO2 kopējo masas plūsmas ātrumu motorā ieplūstošajā gāzveida degvielā, aprēķinu, izmantojot vienādojumu (9-8), veic katrai atsevišķai CO2saturošai gāzes plūsmai, kas ieplūst gāzes samaisīšanas sistēmā, un saskaita kopā katras gāzes plūsmas rezultātu, vai to veic attiecībā uz samaisīto gāzi, kura izplūst no samaisīšanas sistēmas un ieplūst motorā, izmantojot vienādojumu (9-10).
kur:
|
2. Īpatnējās CO2 emisijas aprēķins pārejas (NRTC un LSI-NRTC) testa ciklos un RMC
2.1 |
CO2 emisijas kopējo masu katrā testā no CO2 degvielā m CO2, fuel [g/test] aprēķina, saskaitot CO2 momentāno masas plūsmas ātrumu motorā ieplūstošajā gāzveida degvielā, fuel[g/s] testa ciklā saskaņā ar vienādojumu (9-11):
kur:
|
2.2 |
CO2 emisijas kopējo masu m CO2 (g/tests), ko izmanto VII pielikuma vienādojumā (7-61), (7-63), (7-128) vai (7-130), lai aprēķinātu īpatnējo emisiju rezultātu e CO2 [g/kWh], minētajos vienādojumos aizvieto ar koriģētu vērtību m CO2, corr (g/tests), kas aprēķināta saskaņā ar vienādojumu (9-12).
|
3. Īpatnējo CO2 emisiju aprēķināšana diskrētā režīma cikliem
3.1 |
CO2 emisijas vidējo masas plūsmu no CO2 degvielā (stundā) qm CO2, fuel vai ṁCO2, fuel (g/h) aprēķina katram atsevišķajam testa režīmam no ṁCO2i, fuel (g/s) momentānā masas plūsmas ātruma mērījumiem pēc vienādojuma (9-10), kas veikti attiecīgā testa režīma paraugu ņemšanas laikā, izmantojot vienādojumu (9-13):
kur:
|
3.2 |
CO2 emisijas vidējo masas plūsmas ātrumu qm CO2 vai ṁCO2 [g/h] katram atsevišķam testa režīmam, ko izmanto VII pielikuma vienādojumā (7-64) vai (7-131) vienādojumā, lai aprēķinātu īpatnējo emisiju rezultātu e CO2 (g/kWh), minētajos vienādojumos aizvieto ar koriģētu vērtību qm CO2, corr vai ṁ CO2, corr(g/h) katram atsevišķam testa režīmam, kura aprēķināta, izmantojot vienādojumu (9-14) vai (9-15).
|
X PIELIKUMS
Detalizētas tehniskās specifikācijas un nosacījumi motora piegādāšanai atsevišķi no tā izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmas
1. |
Atsevišķa piegāde, kā noteikts Regulas (ES) 2016/1628 34. panta 3. punktā, notiek tad, ja ražotājs un OEM, uzstādot motoru, ir atsevišķas juridiskas personas, un ražotājs motoru piegādā no citas vietas atsevišķi no izplūdes pēcapstrādes sistēmas, un izplūdes pēcapstrādes sistēmas tiek piegādātas no citas vietas un/vai citā laika brīdī. |
2. |
Šādā gadījumā ražotājs:
|
3. |
OEM:
|
XI PIELIKUMS
Detalizētas tehniskās specifikācijas un nosacījumi pagaidu laišanai tirgū nolūkā veikt laukizmēģinājumus
Uz motoru pagaidu laišanu tirgū ar nolūku veikt tiem laukizmēģinājumus saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1628 34. panta 4. punktu attiecas šādi nosacījumi:
1. |
Ražotājam ir jāsaglabā motora īpašnieka statuss līdz ir pabeigta viena no 5. punktā noteiktajām darbībām. Tas neizslēdz finansiālu vienošanos ar OEM vai tiešo lietotāju, ar kuru veic testu, aptverot testa periodu. |
2. |
Pirms motora laišanas tirgū ražotājs informē dalībvalsts tipa apstiprinātāju iestādi, norādot savu nosaukumu vai preču zīmi, motora unikālo identifikācijas numuru, motora ražošanas datumu, attiecīgo informāciju par motora emisiju raksturlielumiem, un OEM vai galalietotājus, kuri piedalās testa procedūrā. |
3. |
Motoram pievieno ražotāja piegādātu paziņojumu par atbilstību un to, ka motors atbilst Īstenošanas regulas (ES) 2017/656 II pielikumā izklāstītajiem noteikumiem; atbilstības paziņojumā jānorāda, jo īpaši, ka tas ir pagaidu pārdošanā laists izmēģinājumu motors saskaņā Regulas (ES) 2016/1628 34. panta 4. punktu. |
4. |
Uz motora ir jāizvieto Īstenošanas regulas (ES) 2017/656 par administratīvajām prasībām III pielikumā noteiktie marķējumi. |
5. |
Kad vajadzīgie testi ir pabeigti, un jebkurā gadījumā 24 mēnešu laikā pēc motora laišanas tirgū ražotājs nodrošina, ka motors tiek vai nu izņemts no tirgus, vai ir nodrošināta tā atbilstība saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1628 prasībām. Ražotājs informē atbildīgo apstiprinātāju iestādi par pieņemto lēmumu. |
6. |
Neraugoties uz 5. punktu, ražotājs var pieteikties testa laika pagarinājumam līdz pat 24 papildu mēnešiem, pirms apstiprinātāja iestāde nodrošina pienācīgu pamatojumu pagarinājuma pieprasījumam.
|
XII PIELIKUMS
Detalizētas tehniskās specifikācijas un nosacījumi īpašiem nolūkiem paredzētiem motoriem
Uz tirgū laistajiem motoriem, kas atbilst Regulas (ES) 2016/1628 VI pielikumā noteiktajām gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju robežvērtībām īpašiem nolūkiem paredzētiem motoriem, attiecas šādi nosacījumi:
1. |
Pirms laist dzinēju tirgū, ražotājs veic pamatotus pasākumus, lai nodrošinātu, ka dzinējs tiks uzstādīts autoceļiem neparedzētai mobilai tehnikai, ko izmanto tikai sprādzienbīstamā vidē, saskaņā ar minētās regulas 34. panta 5. punktu, vai paredzēts uzstādīšanai glābšanas laivām vai kuteriem, ko ekspluatē valsts glābšanas dienests, saskaņā ar minētās regulas 34. panta 6. punktu. |
2. |
Piemērojot 1. punkta vajadzībām, izdod rakstisku paziņojumu no OEM vai ekonomiskā subjekta, kas, saņemot motoru, apliecina, ka tas tiks uzstādīts autoceļiem neparedzētai mobilai tehnikai, ko izmanto vienīgi šādiem īpašiem mērķiem, uzskatot to par pamatotu pasākumu. |
3. |
Ražotājs: 1) uzglabā rakstisku paziņojumu, kā noteikts 2. punktā, vismaz 10 gadus; un 2) pēc pieprasījuma nodrošina ierakstu pieejamību tipa apstiprinātājai iestādei, Eiropas Komisijai vai tirgus uzraudzības iestādēm. |
4. |
Motoram pievieno ražotāja piegādātu paziņojumu par atbilstību un to, ka motors atbilst Īstenošanas regulas (ES) 2017/656 II pielikumā izklāstītajiem noteikumiem; atbilstības paziņojumā jānorāda, jo īpaši, ka tas ir īpašiem nolūkiem paredzēts tirgū laists motors saskaņā Regulas (ES) 2016/1628 34. panta 5. punktu vai 34. panta 6. punktu. |
5. |
Uz motora ir jāizvieto Īstenošanas regulas (ES) 2017/656 III pielikumā noteiktie marķējumi. |
XIII PIELIKUMS
Līdzvērtīgu motora tipa apstiprinājumu akceptēšana
1. |
Attiecībā uz NRE kategorijas motoru saimēm vai tipa motoriem un, kur piemērojams, par līdzvērtīgiem ES tipa piešķirtajam apstiprinājumam un ar likumu noteiktajam marķējumam, kas nepieciešams saskaņā ar Regulu (ES) 2016/1628, atzīstami šāda tipa apstiprinājumi: 1) ES tipa apstiprinājumi, kas piešķirti, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 595/2009 un tās īstenošanas pasākumiem, ja tehniskais dienests apstiprina, ka motora tips atbilst: a) IV pielikuma 2. papildinājumā noteiktajām prasībām, ka motors ir paredzēts vienīgi izmantošanai IWP un IWA kategorijas V posma motoru vietā saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1628 4. panta 1. punkta, 1 punkta b) apakšpunkta prasībām, vai b) IV pielikuma 1. papildinājumā noteiktajām prasībām attiecībā uz motoriem, uz kuriem neattiecas a) punkts; 2) tipa apstiprinājumi saskaņā ar ANO EEK Regulas Nr. 49.06 grozījumu sēriju, kad tehniskais dienests apstiprina, ka motora tips atbilst: a) IV pielikuma 2. papildinājumā noteiktajām prasībām, ka motors ir paredzēts vienīgi izmantošanai IWP un IWA kategorijas V posma motoru vietā saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1628 4. panta 1. punkta, 1 punkta b) apakšpunkta prasībām, vai b) IV pielikuma 1. papildinājumā noteiktajām prasībām attiecībā uz motoriem, uz kuriem neattiecas a) punkts. |
XIV PIELIKUMS
OEM paredzētā būtiskā informācija un instrukcijas
1. |
Ražotājs, kā pieprasa Regulas (ES) 2016/1628 43. panta 2. punkts, nodrošina OEM ar visām instrukcijām, kas ir nepieciešamas, lai nodrošinātu motora atbilstību apstiprinātajam motora tipam, to uzstādot autoceļiem neparedzētā mobilā tehnikā. Ražotājam ir OEM skaidri jāidentificē šādam mērķim paredzētās instrukcijas. |
2. |
Instrukcijas var nodrošināt papīra vai vispārpieņemtā elektroniskā formātā. |
3. |
Ja ražotājs tam pašam OEM piegādā vairākus motorus, kam vajadzīgas vienādas instrukcijas, ir jānosūta tikai viens instrukciju komplekts. |
4. |
OEM paredzētajā informācijā un instrukcijās jāiekļauj vismaz: 1) instrukcijas par uzstādīšanas prasībām, lai panāktu motora tipa emisiju veiktspēju, tostarp par emisiju kontroles sistēmu, kas jāņem vērā, lai nodrošinātu pareizu emisiju kontroles sistēmas darbību; 2) apraksts par jebkādiem īpašiem nosacījumiem vai ierobežojumiem, kas saistīti ar motora uzstādīšanu vai izmantošanu, kā norādīts uz ES tipa apstiprinājuma sertifikāta un noteikts Īstenošanas regulas (ES) 2017/656 IV pielikumā; 3) paziņojums, kurā norādīts, ka motora uzstādīšana nedrīkst pastāvīgi ierobežot motora darbību tikai jaudas diapazonā, kas atbilst (apakš) kategorijai ar gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju ierobežojumiem, kas ir striktāki nekā (apakš) kategorijai piederīgais motors; 4) motora saimēm, uz kurām attiecas V pielikums,piemērojamā kontroles apgabala augšējās un apakšējās robežas un paziņojums, kas norāda, ka motora uzstādīšana nedrīkst ierobežot motora darbību tikai pie apgriezieniem un slodzes punktiem ārpus motora griezes momenta līknes kontroles zonas; 5) attiecīgā gadījumā konstrukcijas prasības attiecībā uz OEM piegādātajām sastāvdaļām, kas nav motora daļa, bet ir svarīgas, lai nodrošinātu, ka motors pēc uzstādīšanas atbilst apstiprinātajam motora tipam; 6) attiecīgā gadījumā reaģenta tvertnes konstrukcijas prasības, ietverot aizsardzību pret reaģenta sasalšanu, reaģenta līmeņa pārraudzību un līdzekļus reaģenta parauga ņemšanai; 7) kur piemērojams, informāciju par iespējamu neapsildāmas reaģenta sistēmas uzstādīšanu; 8) attiecīgā gadījumā paziņojumu ar norādi, ka motors paredzēts tikai un vienīgi sniega metējiem; 9) kur piemērojams, paziņojumu, kas norāda, ka OEM nodrošina brīdināšanas sistēmu, kā noteikts IV pielikuma 1-4. papildinājumā; 10) kur piemērojams, informāciju par saskarni starp motoru un autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas vadītāja brīdināšanas sistēmu, kā minēts 9. apakšpunktā; 11) kur piemērojams, informāciju par saskarni starp motoru un autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas sistēmu, kas prasa vadītāja reakciju, kā minēts IV pielikuma 1. papildinājuma 5. iedaļā; 12) attiecīgā gadījumā informāciju par līdzekļiem uz laiku atspējot sistēmu, kas prasa vadītāja reakciju, kā noteikts IV pielikuma 1. papildinājuma 5.2.1. punktā. 13) attiecīgā gadījumā informāciju par līdzekļiem iespējot sistēmas, kas prasa vadītāja reakciju, ignorēšanas funkciju, kā noteikts IV pielikuma 1. papildinājuma 5.5. punktā; 14) divu degvielu motoru gadījumā: a) paziņojumu, kurā norādīts, ka OEM nodrošina divu degvielu darbības režīma indikatoru, kā aprakstīts VIII pielikuma 4.3.1. punktā; b) paziņojumu, kurā norādīts, ka OEM nodrošina divu degvielu brīdināšanas sistēmu, kā aprakstīts VIII pielikuma 4.3.2. punktā; c) informāciju par saskarni starp motoru un autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas vadītāja indikācijas un brīdināšanas sistēmu, kā minēts 14. punkta a) un b) apakšpunktā; 15) mainīgu apgriezienu IWP motoru kategorijas gadījumā, kas ir tipa apstiprināti izmantošanai vienā vai vairākos pielietojumos iekšējos ūdensceļos, kā noteikts Īstenošanas regulas (ES) 2017/656 1.1.1.2 punktā, informāciju par katru (apakš) kategoriju un darba režīmu (darba ātrumu), kādam motors ir tipa apstiprināts un var tikt noteikts, kad uzstādīts. 16) Pastāvīgu apgriezienu motora gadījumā, kas aprīkots ar alternatīviem apgriezieniem, kā izklāstīts Īstenošanas regulas (ES) 2017/656 IX pielikuma 1.1.2.3 iedaļā: a) paziņojums, kurā norādīts, ka motora iekārta nodrošina, ka: i) motors tiek izslēgts pirms pastāvīgu apgriezienu regulatora atiestatīšanas uz alternatīviem apgriezieniem; un ii) pastāvīgu apgriezienu regulatoru iespējams iestatīt tikai uz motora ražotāja pieļautajiem apgriezieniem; b) informācija par katru (apakš) kategoriju un darbības režīmu (darbības ātrumu), kādam motora tips ir apstiprināts un ir nosakāms, kad uzstādīts; 17) Gadījumā, ja motors ir aprīkots ar brīvgaitas apgriezieniem palaišanai un apturēšanai, kā tas ir atļauts saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1628 3. panta 18. punktu, paziņojums, kas norāda, ka motora iekārtas regulatora funkcija ir ieslēgta pirms slodzes palielināšanas motoram no bezslodzes iestatījuma. |
5. |
Kā prasīts Regulas (ES) 2016/1628 43. panta 3. punktā, ražotājs sniedz visu informāciju un nepieciešamos norādījumus, kurus OEM jāsniedz galalietotājiem saskaņā ar XV pielikumu. |
6. |
Kā pieprasīts Regulas (ES) 2016/1628 43. panta 4. apakšpunktā, ražotājs nodrošina OEM ar informāciju par ES tipa apstiprināšanas procesā noteikto oglekļa dioksīda (CO2) emisijas vērtību (g/kWh), un kas reģistrēta ES tipa apstiprinājuma sertifikātā Šo vērtību OEM sniedz galalietotājiem kopā ar šādu paziņojumu: “Šis CO2 mērījumu rezultāts iegūts, testējot motora tipu (motoru saimi) pārstāvošo (cilmes) motoru fiksētā testa ciklā laboratorijas apstākļos, un nedrīkst netieši norādīt vai izteikt jebkādu garantijas izpildījumu attiecībā uz konkrēto motoru.” |
XV PIELIKUMS
Tiešajiem lietotājiem paredzētā būtiskā informācija un instrukcijas
1. |
OEM jāsniedz galalietotājiem visu informāciju un nepieciešamās instrukcijas attiecībā uz pareizu motora darbību, lai uzturētu motora gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisijas apstiprinātā motora tipa vai motoru saimes ietvaros. Šim mērķim paredzētās instrukcijas ir skaidri jānorāda galalietotājiem. |
2. |
Galalietotājam paredzētās instrukcijas:
|
3. |
Galalietotājiem paredzētajā informācijā un instrukcijās jāiekļauj vismaz: 1) apraksts par jebkādiem īpašiem nosacījumiem vai ierobežojumiem, kas saistīti ar motora uzstādīšanu vai izmantošanu, kā norādīts Īstenošanas regulas (ES) 2017/656 IV pielikumā noteiktajā tipa apstiprinājuma sertifikātā; 2) paziņojums, kurā norādīts, ka motors, tostarp emisijas kontroles sistēma, ekspluatējams, izmantojams un uzturams saskaņā ar norādījumiem galalietotājiem, lai saglabātu motora emisiju rādītājus, ievērojot motora kategorijai piemērojamās prasības; 3) paziņojums, kurā norādīts, ka nav pieļaujama tīša nepareiza motora emisijas kontroles sistēmas lietošana vai manipulēšana, it īpaši attiecībā uz izplūdes gāzu recirkulācijas (EGR) vai reaģenta dozēšanas sistēmas deaktivizēšanu vai neuzturēšanu; 4) paziņojums, kurā norādīts, ka ir svarīgi veikt tūlītējus pasākumus, lai novērstu emisijas kontroles sistēmas nepareizu darbību, ekspluatāciju vai tehnisko apkopi saskaņā ar labošanas pasākumiem, kas norādīti 5. un 6. punktā minētajos brīdinājumos; 5) detalizēti skaidrojumi par emisijas kontroles sistēmas iespējamajiem darbības traucējumiem, ko rada uzstādītā motora nepareiza darbināšana, ekspluatācija vai tehniskā apkope, pievienojot informāciju par saistītajiem brīdinājuma signāliem un atbilstošajiem labošanas pasākumiem; 6) detalizēti skaidrojumi par iespējamu autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas nepareizu izmantošanu, kas var izraisīt motora emisijas kontroles sistēmas darbības traucējumus, pievienojot informāciju par saistītajiem brīdinājuma signāliem un atbilstošajiem labošanas pasākumiem; 7) attiecīgā gadījumā informācija par iespējamu neapsildāmas reaģenta tvertnes un dozēšanas sistēmas izmantošanu; 8) attiecīgā gadījumā norāde, ka motors paredzēts tikai un vienīgi sniega metējiem; 9) autoceļiem neparedzētai mobilai tehnikai ar vadītāja brīdināšanas sistēmu, kā noteikts IV pielikuma 1. papildinājuma 4. iedaļā (kategorija: NRE, NRG, IWP, IWA vai RLR) un/vai IV pielikuma 4. papildinājuma 4. iedaļā (kategorija: NRE, NRG, IWP, IWA vai RLR) vai IV pielikuma 3. papildinājuma 3. iedaļā (kategorija RLL), paziņojums, kurā norādīts, ka vadītāja brīdināšanas sistēma informē vadītāju, ja emisijas kontroles sistēma nedarbojas pareizi; 10) attiecībā uz autoceļiem neparedzētu mobilo tehniku ar sistēmu, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, kā noteikts IV pielikuma 1. papildinājuma 5. iedaļā (kategorija NRE, NRG), paziņojums par to, ka vadītāja brīdinājuma signālu ignorēšana izraisīs sistēmas, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, aktivizēšanos un efektīvu autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas darbības pārtraukšanu; 11) attiecībā uz autoceļiem neparedzētu mobilo tehniku ar sistēmas, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, ignorēšanas funkciju, kā noteikts IV pielikuma 1. papildinājuma 5.5. punktā, informācija par iespēju atbrīvot motora pilnu jaudu un informācija par šīs funkcijas darbību; 12) attiecīgā gadījumā skaidrojums par to, kā darbojas 9., 10. un 11. punktā minētā vadītāja brīdināšanas sistēma un sistēma, kas prasa vadītāja reakciju, ietverot sekas saistībā ar veiktspēju un kļūdu reģistrēšanu gadījumā, ja tiek ignorēta brīdināšanas sistēma un netiek papildināts reaģents (ja tas tiek izmantots) vai netiek novērsta problēma; 13) attiecībā uz nepareiziem reģistriem iebūvētajā datorā saistībā ar nepareizu reaģenta vai neatbilstošas kvalitātes reaģenta izmantošanu, kas tiek veikta saskaņā ar IV pielikuma 2. papildinājumā 4.1. punktu (kategorija: IWP, IWA, RLR), paziņojums ar norādi, ka valsts kontroles iestādes var nolasīt šos ierakstus, izmantojot skenēšanas instrumentu; 14) attiecībā uz autoceļiem neparedzētu mobilo tehniku ar līdzekļiem atspējot sistēmu, kas prasa tūlītēju vadītāja reakciju, kā noteikts IV pielikuma 1. papildinājuma 5.2 1. punktā, informācija par šīs funkcijas darbību, un paziņojums, norādot, ka šī funkcija ir aktivizējama tikai ārkārtas gadījumos un ka jebkura aktivizēšana tiek reģistrēta iebūvētajā datorā un ka valsts kontroles iestādes var nolasīt šos ierakstus, izmantojot skenēšanas instrumentu; 15) informācija par degvielas specifikāciju(-ām), kas nepieciešama, lai uzturētu emisijas kontroles sistēmas veiktspēju saskaņā ar I pielikuma prasībām un atbilstīgi motora ES tipa apstiprinājumā noteiktajai specifikācijai, attiecīgā gadījumā ietverot atsauci uz attiecīgo ES vai starptautisko standartu, it īpaši: a) ja motoru ir paredzēts Savienības robežās darbināt ar dīzeļdegvielu vai autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas gāzeļļu, ziņojums ar norādi, ka ir jāizmanto degviela, kuras sēra saturs nepārsniedz 10 mg/kg (20 mg/kg pēdējā sadales punktā), cetānskaitlis ir vismaz 45 un FAME saturs nepārsniedz 7 % v/v; b) norāda papildu degvielas, degvielu maisījumi vai degvielas emulsijas gadījumos, ja tās ir saderīgas ar motora ekspluatāciju, ko norādījis ražotājs un kas noteikts ES tipa apstiprinājuma sertifikātā; 16) informācija par smēreļļas specifikācijām, kas vajadzīgas, lai uzturētu emisijas kontroles sistēmas veiktspēju; 17) ja emisijas kontroles sistēmai nepieciešams reaģents, norāda šā reaģenta īpašības, tostarp reaģenta tipu un informāciju par koncentrāciju, ja reaģents ir šķīdumā, prasības darba temperatūrai un atsauces uz starptautiskajiem standartiem attiecībā uz sastāvu un kvalitāti atbilstīgi motora ES tipa apstiprinājumā noteiktajai specifikācijai; 18) attiecīgā gadījumā instrukcijas ar norādi, vai vadītājam ir jāuzpilda izmantojamais reaģents parastās tehniskās apkopes intervālu starplaikā; instrukcijās norāda, kā vadītājam ir jāuzpilda reaģenta tvertne, un paredzamo uzpildes biežumu atkarībā no autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas izmantojuma; 19) paziņojums, kurā norādīts, ka motora emisijas rādītāju uzturēšanai ir svarīgi izmantot un uzpildīt reaģentu saskaņā ar 17. un 18. punktā norādītajām specifikācijām; 20) plānotās ar emisiju saistītās tehniskās apkopes prasības, iekļaujot informāciju par jebkuru ar emisiju saistīto komponentu plānoto nomaiņu; 21) divu degvielu motoru gadījumā: a) kur piemērojams, informācija par divu degvielu indikatoriem, kā noteikts VIII pielikuma 4.3. iedaļā; b) gadījumos, ja divu degvielas motoram ir darbības ierobežojumi apkopes režīmā, kā noteikts VIII pielikuma 4.2.2.1. punktā (izņemot kategorijas: IWP, IWA, RLL un RLR), paziņojums, kurā norādīts, ka apkopes režīma aktivizēšana izraisīs efektīvu autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas darbības pārtraukšanu; c) ja pilnīgas motora jaudas nodrošināšanai ir pieejama funkcija, kura ļauj ignorēt sistēmu, kas prasa vadītāja reakciju, informācija par šīs funkcijas darbību; d) gadījumos, ja divu degvielu motors darbojas apkopes režīmā saskaņā ar VIII pielikuma 4.2.2.2. punktu (kategorijas: IWP, IWA, RLL un RLR), paziņojums, kurā norādīts, ka apkopes režīma aktivizēšana tiek reģistrēta iebūvētajā datorā un ka valsts kontroles iestādes var izlasīt šos ierakstus, izmantojot skenēšanas rīku. |
4. |
Kā pieprasīts Regulas (ES) 2016/1628 43. panta 4. apakšpunktā, OEM nodrošina ar informāciju galalietotājus par ES tipa apstiprināšanas procesā noteikto oglekļa dioksīda (CO2) emisijas vērtību (g/kWh), un kas reģistrēta ES tipa apstiprinājuma sertifikātā, kas pievienots šim ziņojumam: “Šis CO2 mērījumu rezultāts iegūts, testējot motora tipu (motoru saimi) pārstāvošo (cilmes) motoru fiksētā testa ciklā laboratorijas apstākļos, un nedrīkst netieši norādīt vai izteikt jebkādu garantijas izpildījumu attiecībā uz konkrēto motoru.” |
XVI PIELIKUMS
Tehnisko dienestu izpildes standarti un novērtēšana
1. Vispārīgas prasības
Tehniskajiem dienestiem ir attiecīgas prasmes, īpašas tehniskās zināšanas un apliecināta pieredze konkrētajās kompetences jomās, uz ko attiecas Regula (ES) 2016/1628 un tās deleģētie un īstenošanas akti, kas pieņemti saskaņā ar minēto regulu.
2. Standarti, kuriem jāatbilst tehniskajiem dienestiem
2.1. |
Dažādu kategoriju tehniskie dienesti, kas minēti Regulas (ES) 2016/1628 45. pantā, atbilst standartiem, kuri uzskaitīti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2007/46/EK ( 7 ) V pielikuma 1. papildinājumā un ir būtiski šo dienestu veiktajām darbībām. |
2.2. |
Minētajā papildinājumā norādīto atsauci uz Direktīvas 2007/46/EK 41. pantu uzskata par atsauci uz Regulas (ES) Nr. 2016/1628 45. pantu. |
2.3. |
Minētajā papildinājumā norādīto atsauci uz Direktīvas 2007/46/EK IV pielikumu uzskata par atsauci uz Regulu (ES) Nr. 2016/1628 un saskaņā ar minēto regulu pieņemtajiem deleģētajiem aktiem. |
3. Tehnisko dienestu novērtēšanas procedūra
3.1. |
Tehnisko dienestu atbilstību Regulas (ES) 2016/1628 prasībām un deleģētajiem aktiem, kas pieņemti saskaņā ar minēto regulu, novērtē atbilstīgi procedūrai, kas noteikta Direktīvas 2007/46/EK V pielikuma 2. papildinājumā. |
3.2. |
Direktīvas 2007/46/EK V pielikuma 2. papildinājumā norādītās atsauces uz Direktīvas 2007/46/EK 42. pantu uzskata par atsaucēm uz Regulas (ES) 2016/1628 48. pantu. |
XVII PIELIKUMS
Testa ciklu stacionārajā fāzē un pārejas fāzē parametri
1. |
Testēšanas režīmu un svēruma koeficientu tabulas stacionārās fāzes diskrētā režīma testa cikliem ir sniegtas 1. papildinājumā. |
2. |
Testēšanas režīmu un svēruma koeficientu tabulas stacionārās fāzes pakāpeniski modālajiem testa cikliem ir noteiktas 2. papildinājumā. |
3. |
Tabulas motora dinamometriskajiem grafikiem pārejas testa cikliem ir sniegtas 3. papildinājumā. |
1. papildinājums
Stacionāras fāzes diskrētā režīma cikli
C tipa testa cikli
C.1 cikla testa režīmu un svēruma koeficientu tabula
Režīma numurs |
1 |
2 |
3 |
4 |
5 |
6 |
7 |
8 |
Ātrums () |
100 % |
Starpapgriezienu skaits |
Brīvgaitā |
|||||
Griezes moments ()(%) |
100 |
75 |
50 |
10 |
100 |
75 |
50 |
0 |
Svēruma koeficients |
0,15 |
0,15 |
0,15 |
0,1 |
0,1 |
0,1 |
0,1 |
0,15 |
(1) Sk. VI pielikuma 5.2.5., 7.6. un 7.7. iedaļu, lai noteiktu vajadzīgos testa apgriezienus. (2) % griezes moments attiecas uz maksimālo testa griezes momentu pie noteiktā motora apgriezienu skaita. |
C.2 cikla testa režīmu un svēruma koeficientu tabula
Režīma numurs |
1 |
2 |
3 |
4 |
5 |
6 |
7 |
Ātrums () |
100 % |
Starpapgriezienu skaits |
Brīvgaitā |
||||
Griezes moments ()(%) |
25 |
100 |
75 |
50 |
25 |
10 |
0 |
Svēruma koeficients |
0,06 |
0,02 |
0,05 |
0,32 |
0,30 |
0,10 |
0,15 |
(1) Sk. VI pielikuma 5.2.5., 7.6. un 7.7. iedaļu, lai noteiktu vajadzīgos testa apgriezienus. (2) % griezes moments attiecas uz maksimālo testa griezes momentu pie noteiktā motora apgriezienu skaita. |
D tipa testa cikli
D.2 cikla testa režīmu un svēruma koeficientu tabula
Režīma numurs (D.2 cikls) |
1 |
2 |
3 |
4 |
5 |
Ātrums () |
100 % |
||||
Griezes moments () (%) |
100 |
75 |
50 |
25 |
10 |
Svēruma koeficients |
0,05 |
0,25 |
0,3 |
0,3 |
0,1 |
(1) Sk. VI pielikuma 5.2.5., 7.6. un 7.7. iedaļu, lai noteiktu vajadzīgos testa apgriezienus. (2) % griezes moments ir relatīvs attiecībā pret griezes momentu, kas atbilst ražotāja norādītajai nominālajai lietderīgajai jaudai. |
E tipa testa cikli
E tipa ciklu testa režīmu un svēruma koeficientu tabula
Režīma numurs (E.2 cikls) |
1 |
2 |
3 |
4 |
|
|
|
|
|
|
||
Ātrums () |
100 % |
Starpapgriezienu skaits |
||||||||||
Griezes moments ()(%) |
100 |
75 |
50 |
25 |
|
|
|
|
|
|
||
Svēruma koeficients |
0,2 |
0,5 |
0,15 |
0,15 |
|
|
|
|
|
|
||
Režīma numurs (E.3 cikls) |
1 |
2 |
3 |
4 |
||||||||
Ātrums ()(%) |
100 |
91 |
80 |
63 |
||||||||
Jauda ()(%) |
100 |
75 |
50 |
25 |
||||||||
Svēruma koeficients |
0,2 |
0,5 |
0,15 |
0,15 |
||||||||
(1) Sk. VI pielikuma 5.2.5., 7.6. un 7.7. iedaļu, lai noteiktu vajadzīgos testa apgriezienus. (2) % griezes moments ir relatīvs attiecībā pret nominālo lietderīgo jaudu, kas atbilst ražotāja norādītiem uzdotajiem motora apgriezieniem. (3) % jauda ir relatīva attiecībā pret maksimālo nominālo jaudu pie 100 % apgriezieniem. |
F tipa testa cikli
F tipa cikla testa režīmu un svēruma koeficientu tabula
Režīma numurs |
1 |
2 () |
3 |
Ātrums () |
100 % |
Starpapgriezienu skaits |
Brīvgaitā |
Jauda (%) |
100 () |
50 () |
5 () |
Svēruma koeficients |
0,15 |
0,25 |
0,6 |
(1) Sk. VI pielikuma 5.2.5., 7.6. un 7.7. iedaļu, lai noteiktu vajadzīgos testa apgriezienus. (2) % jauda šajā režīmā ir relatīva attiecībā pret jaudu 1. režīmā. (3) % jauda šajā režīmā ir relatīva attiecībā pret maksimālo lietderīgo jaudu pie uzdotajiem motora apgriezieniem. (4) Motoriem, kas izmanto diskrētu vadības sistēmu (t. i., ieroba tipa vadība), 2. režīms ir noteikts kā darbināšana 2. režīmam vistuvākajā ierobā vai ar 35 % no nominālās jaudas. |
G tipa testa cikli
G tipa ciklu testa režīmu un svēruma koeficientu tabula
Režīma numurs (G.1 cikls) |
|
|
|
|
|
1 |
2 |
3 |
4 |
5 |
6 |
Ātrums () |
100 % |
Starpapgriezienu skaits |
Brīvgaitā |
||||||||
Griezes moments () % |
|
|
|
|
|
100 |
75 |
50 |
25 |
10 |
0 |
Svēruma koeficients |
|
|
|
|
|
0,09 |
0,20 |
0,29 |
0,30 |
0,07 |
0,05 |
Režīma numu () (G.2 cikls) |
1 |
2 |
3 |
4 |
5 |
|
|
|
|
|
6 |
Ātrums () |
100 % |
Starpapgriezienu skaits |
Brīvgaitā |
||||||||
Griezes moments () % |
100 |
75 |
50 |
25 |
10 |
|
|
|
|
|
0 |
Svēruma koeficients |
0,09 |
0,20 |
0,29 |
0,30 |
0,07 |
|
|
|
|
|
0,05 |
Režīma numurs (G.3 cikls) |
1 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
2 |
Ātrums () |
100 % |
Starpapgriezienu skaits |
Brīvgaitā |
||||||||
Griezes moments () % |
100 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
0 |
Svēruma koeficients |
0,85 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
0,15 |
(1) Sk. VI pielikuma 5.2.5., 7.6. un 7.7. iedaļu, lai noteiktu vajadzīgos testa apgriezienus. (2) % griezes moments attiecas uz maksimālo testa griezes momentu pie noteiktā motora apgriezienu skaita. |
H tipa testa cikli
H tipa cikla testa režīmu un svēruma koeficientu tabula
Režīma numurs |
1 |
2 |
3 |
4 |
5 |
Ātrums () (%) |
100 |
85 |
75 |
65 |
Brīvgaitā |
Griezes moments () (%) |
100 |
51 |
33 |
19 |
0 |
Svēruma koeficients |
0,12 |
0,27 |
0,25 |
0,31 |
0,05 |
(1) Sk. VI pielikuma 5.2.5., 7.6. un 7.7. iedaļu, lai noteiktu vajadzīgos testa apgriezienus. (2) % griezes moments attiecas uz maksimālo testa griezes momentu pie noteiktā motora apgriezienu skaita. |
2. papildinājums
Stacionāras fāzes pakāpeniski modālie cikli
C tipa testa cikli
RMC-C.1 testa režīmu tabula
RMC Režīma numurs |
Laiks režīmā (sekundes) |
||
1.a Stacionāra fāze |
126 |
Brīvgaitā |
0 |
1.b Pāreja |
20 |
Lineāra pāreja |
Lineāra pāreja |
2.a Stacionāra fāze |
159 |
Starpapgriezienu skaits |
100 |
2.b Pāreja |
20 |
Starpapgriezienu skaits |
Lineāra pāreja |
3.a Stacionāra fāze |
160 |
Starpapgriezienu skaits |
50 |
3.b Pāreja |
20 |
Starpapgriezienu skaits |
Lineāra pāreja |
4.a Stacionāra fāze |
162 |
Starpapgriezienu skaits |
75 |
4.b Pāreja |
20 |
Lineāra pāreja |
Lineāra pāreja |
5.a Stacionāra fāze |
246 |
100 % |
100 |
5.b Pāreja |
20 |
100 % |
Lineāra pāreja |
6.a Stacionāra fāze |
164 |
100 % |
10 |
6.b Pāreja |
20 |
100 % |
Lineāra pāreja |
7.a Stacionāra fāze |
248 |
100 % |
75 |
7.b Pāreja |
20 |
100 % |
Lineāra pāreja |
8.a Stacionāra fāze |
247 |
100 % |
50 |
8.b Pāreja |
20 |
Lineāra pāreja |
Lineāra pāreja |
9 Stacionāra fāze |
128 |
Brīvgaitā |
0 |
(1) Sk. VI pielikuma 5.2.5., 7.6. un 7.7. iedaļu, lai noteiktu vajadzīgos testa apgriezienus. (2) % griezes moments attiecas uz maksimālo testa griezes momentu pie noteiktā motora apgriezienu skaita. (3) Pāreja no viena režīma uz nākamo 20 s ilgā pārejas posmā. Pārejas posma laikā nosaka lineāru pāreju no esošā režīma griezes momenta iestatījuma uz nākamā režīma griezes momenta iestatījumu un tajā pašā laikā nosaka līdzīgu lineāru pāreju attiecībā uz motora apgriezienu skaitu, ja mainās apgriezienu skaita iestatījums. |
RMC-C.2 testa režīmu tabula
RMC Režīma numurs |
Laiks režīmā (sekundes) |
||
1.a Stacionāra fāze |
119 |
Brīvgaitā |
0 |
1.b Pāreja |
20 |
Lineāra pāreja |
Lineāra pāreja |
2.a Stacionāra fāze |
29 |
Starpapgriezienu skaits |
100 |
2.b Pāreja |
20 |
Starpapgriezienu skaits |
Lineāra pāreja |
3.a Stacionāra fāze |
150 |
Starpapgriezienu skaits |
10 |
3.b Pāreja |
20 |
Starpapgriezienu skaits |
Lineāra pāreja |
4.a Stacionāra fāze |
80 |
Starpapgriezienu skaits |
75 |
4.b Pāreja |
20 |
Starpapgriezienu skaits |
Lineāra pāreja |
5.a Stacionāra fāze |
513 |
Starpapgriezienu skaits |
25 |
5.b Pāreja |
20 |
Starpapgriezienu skaits |
Lineāra pāreja |
6.a Stacionāra fāze |
549 |
Starpapgriezienu skaits |
50 |
6.b Pāreja |
20 |
Lineāra pāreja |
Lineāra pāreja |
7.a Stacionāra fāze |
96 |
100 % |
25 |
7.b Pāreja |
20 |
Lineāra pāreja |
Lineāra pāreja |
8 Stacionāra fāze |
124 |
Brīvgaitā |
0 |
(1) Sk. VI pielikuma 5.2.5., 7.6. un 7.7. iedaļu, lai noteiktu vajadzīgos testa apgriezienus. (2) % griezes moments attiecas uz maksimālo testa griezes momentu pie noteiktā motora apgriezienu skaita. (3) Pāreja no viena režīma uz nākamo 20 s ilgā pārejas posmā. Pārejas posma laikā nosaka lineāru pāreju no esošā režīma griezes momenta iestatījuma uz nākamā režīma griezes momenta iestatījumu un tajā pašā laikā nosaka līdzīgu lineāru pāreju attiecībā uz motora apgriezienu skaitu, ja mainās apgriezienu skaita iestatījums. |
D tipa testa cikli
RMC-D.2 testa režīmu tabula
RMC Režīma numurs |
Laiks režīmā (s) (sekundes) |
Motora apgriezienu skaits (%) () |
|
1.a Stacionāra fāze |
53 |
100 |
100 |
1.b Pāreja |
20 |
100 |
Lineāra pāreja |
2.a Stacionāra fāze |
101 |
100 |
10 |
2.b Pāreja |
20 |
100 |
Lineāra pāreja |
3.a Stacionāra fāze |
277 |
100 |
75 |
3.b Pāreja |
20 |
100 |
Lineāra pāreja |
4.a Stacionāra fāze |
339 |
100 |
25 |
4.b Pāreja |
20 |
100 |
Lineāra pāreja |
5 Stacionāra fāze |
350 |
100 |
50 |
(1) Sk. VI pielikuma 5.2.5., 7.6. un 7.7. iedaļu, lai noteiktu vajadzīgos testa apgriezienus. (2) % griezes moments ir relatīvs attiecībā pret griezes momentu, kas atbilst ražotāja norādītajai nominālajai lietderīgajai jaudai. (3) Pāreja no viena režīma uz nākamo 20 s ilgā pārejas posmā. Pārejas posma laikā nosaka lineāru pāreju no esošā režīma griezes momenta iestatījuma uz nākamā režīma griezes momenta iestatījumu. |
E tipa testa cikli
RMC-E.2 testa režīmu tabula
RMC Režīma numurs |
Laiks režīmā (s) (sekundes) |
Motora apgriezienu skaits (%) () |
|
1.a Stacionāra fāze |
229 |
100 |
100 |
1.b Pāreja |
20 |
100 |
Lineāra pāreja |
2.a Stacionāra fāze |
166 |
100 |
25 |
2.b Pāreja |
20 |
100 |
Lineāra pāreja |
3.a Stacionāra fāze |
570 |
100 |
75 |
3.b Pāreja |
20 |
100 |
Lineāra pāreja |
4 Stacionāra fāze |
175 |
100 |
50 |
(1) Sk. VI pielikuma 5.2.5., 7.6. un 7.7. iedaļu, lai noteiktu vajadzīgos testa apgriezienus. (2) % griezes moments ir relatīvs attiecībā pret griezes momentu, kas atbilst ražotāja norādītajai nominālajai lietderīgajai jaudai pie uzdotajiem motora apgriezieniem. (3) Pāreja no viena režīma uz nākamo 20 s ilgā pārejas posmā. Pārejas posma laikā nosaka lineāru pāreju no esošā režīma griezes momenta iestatījuma uz nākamā režīma griezes momenta iestatījumu. |
RMC-E.3 testa režīmu tabula
RMC Režīma numurs |
Laiks režīmā (s) (sekundes) |
||
1.a Stacionāra fāze |
229 |
100 |
100 |
1.b Pāreja |
20 |
Lineāra pāreja |
Lineāra pāreja |
2.a Stacionāra fāze |
166 |
63 |
25 |
2.b Pāreja |
20 |
Lineāra pāreja |
Lineāra pāreja |
3.a Stacionāra fāze |
570 |
91 |
75 |
3.b Pāreja |
20 |
Lineāra pāreja |
Lineāra pāreja |
4 Stacionāra fāze |
175 |
80 |
50 |
(1) Sk. VI pielikuma 5.2.5., 7.6. un 7.7. iedaļu, lai noteiktu vajadzīgos testa apgriezienus. (2) % jauda ir relatīva attiecībā pret maksimālo nominālo lietderīgo jaudu pie 100 % apgriezieniem. (3) Pāreja no viena režīma uz nākamo 20 s ilgā pārejas posmā. Pārejas posma laikā nosaka lineāru pāreju no esošā režīma griezes momenta iestatījuma uz nākamā režīma griezes momenta iestatījumu un tajā pašā laikā nosaka līdzīgu lineāru pāreju attiecībā uz motora apgriezienu skaitu. |
F tipa testa cikli
RMC-F testa režīmu tabula
RMC Režīma numurs |
Laiks režīmā (s) (sekundes) |
Jauda (%) () |
|
1.a Stacionāra fāze |
350 |
Brīvgaitā |
5 () |
1.b Pāreja |
20 |
Lineāra pāreja |
Lineāra pāreja |
2.a Stacionāra fāze () |
280 |
Starpapgriezienu skaits |
50 () |
2.b Pāreja |
20 |
Lineāra pāreja |
Lineāra pāreja |
3.a Stacionāra fāze |
160 |
100 % |
100 () |
3.b Pāreja |
20 |
Lineāra pāreja |
Lineāra pāreja |
4 Stacionāra fāze |
350 |
Brīvgaitā |
5 () |
(1) Sk. VI pielikuma 5.2.5., 7.6. un 7.7. iedaļu, lai noteiktu vajadzīgos testa apgriezienus. (2) % jauda šajā režīmā ir relatīva attiecībā pret lietderīgo jaudu 3.a režīmā. (3) % jauda šajā režīmā ir relatīva attiecībā pret maksimālo lietderīgo jaudu pie uzdotajiem motora apgriezieniem. (4) Motoriem, kas izmanto diskrētu vadības sistēmu (t. i., ieroba tipa vadība), 2.a režīms ir noteikts kā darbināšana 2.a režīmam vistuvākajā ierobā vai ar 35 % no nominālās jaudas. (5) Pāreja no viena režīma uz nākamo 20 s ilgā pārejas posmā. Pārejas posma laikā nosaka lineāru pāreju no esošā režīma griezes momenta iestatījuma uz nākamā režīma griezes momenta iestatījumu un tajā pašā laikā nosaka līdzīgu lineāru pāreju attiecībā uz motora apgriezienu skaitu, ja mainās apgriezienu skaita iestatījums. |
G tipa testa cikli
G tipa testa cikli
RMC Režīma numurs |
Laiks režīmā (s) (sekundes) |
||
1.a Stacionāra fāze |
41 |
Brīvgaitā |
0 |
1.b Pāreja |
20 |
Lineāra pāreja |
Lineāra pāreja |
2.a Stacionāra fāze |
135 |
Starpapgriezienu skaits |
100 |
2.b Pāreja |
20 |
Starpapgriezienu skaits |
Lineāra pāreja |
3.a Stacionāra fāze |
112 |
Starpapgriezienu skaits |
10 |
3.b Pāreja |
20 |
Starpapgriezienu skaits |
Lineāra pāreja |
4.a Stacionāra fāze |
337 |
Starpapgriezienu skaits |
75 |
4.b Pāreja |
20 |
Starpapgriezienu skaits |
Lineāra pāreja |
5.a Stacionāra fāze |
518 |
Starpapgriezienu skaits |
25 |
5.b Pāreja |
20 |
Starpapgriezienu skaits |
Lineāra pāreja |
6.a Stacionāra fāze |
494 |
Starpapgriezienu skaits |
50 |
6.b Pāreja |
20 |
Lineāra pāreja |
Lineāra pāreja |
7 Stacionāra fāze |
43 |
Brīvgaitā |
0 |
(1) Sk. VI pielikuma 5.2.5., 7.6. un 7.7. iedaļu, lai noteiktu vajadzīgos testa apgriezienus. (2) % griezes moments attiecas uz maksimālo testa griezes momentu pie noteiktā motora apgriezienu skaita. (3) Pāreja no viena režīma uz nākamo 20 s ilgā pārejas posmā. Pārejas posma laikā nosaka lineāru pāreju no esošā režīma griezes momenta iestatījuma uz nākamā režīma griezes momenta iestatījumu un tajā pašā laikā nosaka līdzīgu lineāru pāreju attiecībā uz motora apgriezienu skaitu, ja mainās apgriezienu skaita iestatījums. |
RMC-G.2 testa režīmu tabula
RMC Režīma numurs |
Laiks režīmā (s) (sekundes) |
||
1.a Stacionāra fāze |
41 |
Brīvgaitā |
0 |
1.b Pāreja |
20 |
Lineāra pāreja |
Lineāra pāreja |
2.a Stacionāra fāze |
135 |
100 % |
100 |
2.b Pāreja |
20 |
100 % |
Lineāra pāreja |
3.a Stacionāra fāze |
112 |
100 % |
10 |
3.b Pāreja |
20 |
100 % |
Lineāra pāreja |
4.a Stacionāra fāze |
337 |
100 % |
75 |
4.b Pāreja |
20 |
100 % |
Lineāra pāreja |
5.a Stacionāra fāze |
518 |
100 % |
25 |
5.b Pāreja |
20 |
100 % |
Lineāra pāreja |
6.a Stacionāra fāze |
494 |
100 % |
50 |
6.b Pāreja |
20 |
Lineāra pāreja |
Lineāra pāreja |
7 Stacionāra fāze |
43 |
Brīvgaitā |
0 |
(1) Sk. VI pielikuma 5.2.5., 7.6. un 7.7. iedaļu, lai noteiktu vajadzīgos testa apgriezienus. (2) % griezes moments attiecas uz maksimālo testa griezes momentu pie noteiktā motora apgriezienu skaita. (3) Pāreja no viena režīma uz nākamo 20 s ilgā pārejas posmā. Pārejas posma laikā nosaka lineāru pāreju no esošā režīma griezes momenta iestatījuma uz nākamā režīma griezes momenta iestatījumu un tajā pašā laikā nosaka līdzīgu lineāru pāreju attiecībā uz motora apgriezienu skaitu, ja mainās apgriezienu skaita iestatījums. |
H tipa testa cikli
RMC-H testa režīmu tabula
RMC Režīma numurs |
Laiks režīmā (s) (sekundes) |
||
1.a Stacionāra fāze |
27 |
Brīvgaitā |
0 |
1.b Pāreja |
20 |
Lineāra pāreja |
Lineāra pāreja |
2.a Stacionāra fāze |
121 |
100 % |
100 |
2.b Pāreja |
20 |
Lineāra pāreja |
Lineāra pāreja |
3.a Stacionāra fāze |
347 |
65 % |
19 |
3.b Pāreja |
20 |
Lineāra pāreja |
Lineāra pāreja |
4.a Stacionāra fāze |
305 |
85 % |
51 |
4.b Pāreja |
20 |
Lineāra pāreja |
Lineāra pāreja |
5.a Stacionāra fāze |
272 |
75 % |
33 |
5.b Pāreja |
20 |
Lineāra pāreja |
Lineāra pāreja |
6 Stacionāra fāze |
28 |
Brīvgaitā |
0 |
(1) Sk. VI pielikuma 5.2.5., 7.6. un 7.7. iedaļu, lai noteiktu vajadzīgos testa apgriezienus. (2) % griezes moments attiecas uz maksimālo testa griezes momentu pie noteiktā motora apgriezienu skaita. (3) Pāreja no viena režīma uz nākamo 20 s ilgā pārejas posmā. Pārejas posma laikā nosaka lineāru pāreju no esošā režīma griezes momenta iestatījuma uz nākamā režīma griezes momenta iestatījumu un tajā pašā laikā nosaka līdzīgu lineāru pāreju attiecībā uz motora apgriezienu skaitu, ja mainās apgriezienu skaita iestatījums. |
H tipa testa cikli
3. papildinājums 2.4.2.1. Pārejas (NRTC un LSI-NRTC) testa cikli
NRTC motora dinamometra grafiks
Laiks (s) |
Normalizēts apgriezienu skaits (%) |
Normalizētais griezes moments (%) |
1 |
0 |
0 |
2 |
0 |
0 |
3 |
0 |
0 |
4 |
0 |
0 |
5 |
0 |
0 |
6 |
0 |
0 |
7 |
0 |
0 |
8 |
0 |
0 |
9 |
0 |
0 |
10 |
0 |
0 |
11 |
0 |
0 |
12 |
0 |
0 |
13 |
0 |
0 |
14 |
0 |
0 |
15 |
0 |
0 |
16 |
0 |
0 |
17 |
0 |
0 |
18 |
0 |
0 |
19 |
0 |
0 |
20 |
0 |
0 |
21 |
0 |
0 |
22 |
0 |
0 |
23 |
0 |
0 |
24 |
1 |
3 |
25 |
1 |
3 |
26 |
1 |
3 |
27 |
1 |
3 |
28 |
1 |
3 |
29 |
1 |
3 |
30 |
1 |
6 |
31 |
1 |
6 |
32 |
2 |
1 |
33 |
4 |
13 |
34 |
7 |
18 |
35 |
9 |
21 |
36 |
17 |
20 |
37 |
33 |
42 |
38 |
57 |
46 |
39 |
44 |
33 |
40 |
31 |
0 |
41 |
22 |
27 |
42 |
33 |
43 |
43 |
80 |
49 |
44 |
105 |
47 |
45 |
98 |
70 |
46 |
104 |
36 |
47 |
104 |
65 |
48 |
96 |
71 |
49 |
101 |
62 |
50 |
102 |
51 |
51 |
102 |
50 |
52 |
102 |
46 |
53 |
102 |
41 |
54 |
102 |
31 |
55 |
89 |
2 |
56 |
82 |
0 |
57 |
47 |
1 |
58 |
23 |
1 |
59 |
1 |
3 |
60 |
1 |
8 |
61 |
1 |
3 |
62 |
1 |
5 |
63 |
1 |
6 |
64 |
1 |
4 |
65 |
1 |
4 |
66 |
0 |
6 |
67 |
1 |
4 |
68 |
9 |
21 |
69 |
25 |
56 |
70 |
64 |
26 |
71 |
60 |
31 |
72 |
63 |
20 |
73 |
62 |
24 |
74 |
64 |
8 |
75 |
58 |
44 |
76 |
65 |
10 |
77 |
65 |
12 |
78 |
68 |
23 |
79 |
69 |
30 |
80 |
71 |
30 |
81 |
74 |
15 |
82 |
71 |
23 |
83 |
73 |
20 |
84 |
73 |
21 |
85 |
73 |
19 |
86 |
70 |
33 |
87 |
70 |
34 |
88 |
65 |
47 |
89 |
66 |
47 |
90 |
64 |
53 |
91 |
65 |
45 |
92 |
66 |
38 |
93 |
67 |
49 |
94 |
69 |
39 |
95 |
69 |
39 |
96 |
66 |
42 |
97 |
71 |
29 |
98 |
75 |
29 |
99 |
72 |
23 |
100 |
74 |
22 |
101 |
75 |
24 |
102 |
73 |
30 |
103 |
74 |
24 |
104 |
77 |
6 |
105 |
76 |
12 |
106 |
74 |
39 |
107 |
72 |
30 |
108 |
75 |
22 |
109 |
78 |
64 |
110 |
102 |
34 |
111 |
103 |
28 |
112 |
103 |
28 |
113 |
103 |
19 |
114 |
103 |
32 |
115 |
104 |
25 |
116 |
103 |
38 |
117 |
103 |
39 |
118 |
103 |
34 |
119 |
102 |
44 |
120 |
103 |
38 |
121 |
102 |
43 |
122 |
103 |
34 |
123 |
102 |
41 |
124 |
103 |
44 |
125 |
103 |
37 |
126 |
103 |
27 |
127 |
104 |
13 |
128 |
104 |
30 |
129 |
104 |
19 |
130 |
103 |
28 |
131 |
104 |
40 |
132 |
104 |
32 |
133 |
101 |
63 |
134 |
102 |
54 |
135 |
102 |
52 |
136 |
102 |
51 |
137 |
103 |
40 |
138 |
104 |
34 |
139 |
102 |
36 |
140 |
104 |
44 |
141 |
103 |
44 |
142 |
104 |
33 |
143 |
102 |
27 |
144 |
103 |
26 |
145 |
79 |
53 |
146 |
51 |
37 |
147 |
24 |
23 |
148 |
13 |
33 |
149 |
19 |
55 |
150 |
45 |
30 |
151 |
34 |
7 |
152 |
14 |
4 |
153 |
8 |
16 |
154 |
15 |
6 |
155 |
39 |
47 |
156 |
39 |
4 |
157 |
35 |
26 |
158 |
27 |
38 |
159 |
43 |
40 |
160 |
14 |
23 |
161 |
10 |
10 |
162 |
15 |
33 |
163 |
35 |
72 |
164 |
60 |
39 |
165 |
55 |
31 |
166 |
47 |
30 |
167 |
16 |
7 |
168 |
0 |
6 |
169 |
0 |
8 |
170 |
0 |
8 |
171 |
0 |
2 |
172 |
2 |
17 |
173 |
10 |
28 |
174 |
28 |
31 |
175 |
33 |
30 |
176 |
36 |
0 |
177 |
19 |
10 |
178 |
1 |
18 |
179 |
0 |
16 |
180 |
1 |
3 |
181 |
1 |
4 |
182 |
1 |
5 |
183 |
1 |
6 |
184 |
1 |
5 |
185 |
1 |
3 |
186 |
1 |
4 |
187 |
1 |
4 |
188 |
1 |
6 |
189 |
8 |
18 |
190 |
20 |
51 |
191 |
49 |
19 |
192 |
41 |
13 |
193 |
31 |
16 |
194 |
28 |
21 |
195 |
21 |
17 |
196 |
31 |
21 |
197 |
21 |
8 |
198 |
0 |
14 |
199 |
0 |
12 |
200 |
3 |
8 |
201 |
3 |
22 |
202 |
12 |
20 |
203 |
14 |
20 |
204 |
16 |
17 |
205 |
20 |
18 |
206 |
27 |
34 |
207 |
32 |
33 |
208 |
41 |
31 |
209 |
43 |
31 |
210 |
37 |
33 |
211 |
26 |
18 |
212 |
18 |
29 |
213 |
14 |
51 |
214 |
13 |
11 |
215 |
12 |
9 |
216 |
15 |
33 |
217 |
20 |
25 |
218 |
25 |
17 |
219 |
31 |
29 |
220 |
36 |
66 |
221 |
66 |
40 |
222 |
50 |
13 |
223 |
16 |
24 |
224 |
26 |
50 |
225 |
64 |
23 |
226 |
81 |
20 |
227 |
83 |
11 |
228 |
79 |
23 |
229 |
76 |
31 |
230 |
68 |
24 |
231 |
59 |
33 |
232 |
59 |
3 |
233 |
25 |
7 |
234 |
21 |
10 |
235 |
20 |
19 |
236 |
4 |
10 |
237 |
5 |
7 |
238 |
4 |
5 |
239 |
4 |
6 |
240 |
4 |
6 |
241 |
4 |
5 |
242 |
7 |
5 |
243 |
16 |
28 |
244 |
28 |
25 |
245 |
52 |
53 |
246 |
50 |
8 |
247 |
26 |
40 |
248 |
48 |
29 |
249 |
54 |
39 |
250 |
60 |
42 |
251 |
48 |
18 |
252 |
54 |
51 |
253 |
88 |
90 |
254 |
103 |
84 |
255 |
103 |
85 |
256 |
102 |
84 |
257 |
58 |
66 |
258 |
64 |
97 |
259 |
56 |
80 |
260 |
51 |
67 |
261 |
52 |
96 |
262 |
63 |
62 |
263 |
71 |
6 |
264 |
33 |
16 |
265 |
47 |
45 |
266 |
43 |
56 |
267 |
42 |
27 |
268 |
42 |
64 |
269 |
75 |
74 |
270 |
68 |
96 |
271 |
86 |
61 |
272 |
66 |
0 |
273 |
37 |
0 |
274 |
45 |
37 |
275 |
68 |
96 |
276 |
80 |
97 |
277 |
92 |
96 |
278 |
90 |
97 |
279 |
82 |
96 |
280 |
94 |
81 |
281 |
90 |
85 |
282 |
96 |
65 |
283 |
70 |
96 |
284 |
55 |
95 |
285 |
70 |
96 |
286 |
79 |
96 |
287 |
81 |
71 |
288 |
71 |
60 |
289 |
92 |
65 |
290 |
82 |
63 |
291 |
61 |
47 |
292 |
52 |
37 |
293 |
24 |
0 |
294 |
20 |
7 |
295 |
39 |
48 |
296 |
39 |
54 |
297 |
63 |
58 |
298 |
53 |
31 |
299 |
51 |
24 |
300 |
48 |
40 |
301 |
39 |
0 |
302 |
35 |
18 |
303 |
36 |
16 |
304 |
29 |
17 |
305 |
28 |
21 |
306 |
31 |
15 |
307 |
31 |
10 |
308 |
43 |
19 |
309 |
49 |
63 |
310 |
78 |
61 |
311 |
78 |
46 |
312 |
66 |
65 |
313 |
78 |
97 |
314 |
84 |
63 |
315 |
57 |
26 |
316 |
36 |
22 |
317 |
20 |
34 |
318 |
19 |
8 |
319 |
9 |
10 |
320 |
5 |
5 |
321 |
7 |
11 |
322 |
15 |
15 |
323 |
12 |
9 |
324 |
13 |
27 |
325 |
15 |
28 |
326 |
16 |
28 |
327 |
16 |
31 |
328 |
15 |
20 |
329 |
17 |
0 |
330 |
20 |
34 |
331 |
21 |
25 |
332 |
20 |
0 |
333 |
23 |
25 |
334 |
30 |
58 |
335 |
63 |
96 |
336 |
83 |
60 |
337 |
61 |
0 |
338 |
26 |
0 |
339 |
29 |
44 |
340 |
68 |
97 |
341 |
80 |
97 |
342 |
88 |
97 |
343 |
99 |
88 |
344 |
102 |
86 |
345 |
100 |
82 |
346 |
74 |
79 |
347 |
57 |
79 |
348 |
76 |
97 |
349 |
84 |
97 |
350 |
86 |
97 |
351 |
81 |
98 |
352 |
83 |
83 |
353 |
65 |
96 |
354 |
93 |
72 |
355 |
63 |
60 |
356 |
72 |
49 |
357 |
56 |
27 |
358 |
29 |
0 |
359 |
18 |
13 |
360 |
25 |
11 |
361 |
28 |
24 |
362 |
34 |
53 |
363 |
65 |
83 |
364 |
80 |
44 |
365 |
77 |
46 |
366 |
76 |
50 |
367 |
45 |
52 |
368 |
61 |
98 |
369 |
61 |
69 |
370 |
63 |
49 |
371 |
32 |
0 |
372 |
10 |
8 |
373 |
17 |
7 |
374 |
16 |
13 |
375 |
11 |
6 |
376 |
9 |
5 |
377 |
9 |
12 |
378 |
12 |
46 |
379 |
15 |
30 |
380 |
26 |
28 |
381 |
13 |
9 |
382 |
16 |
21 |
383 |
24 |
4 |
384 |
36 |
43 |
385 |
65 |
85 |
386 |
78 |
66 |
387 |
63 |
39 |
388 |
32 |
34 |
389 |
46 |
55 |
390 |
47 |
42 |
391 |
42 |
39 |
392 |
27 |
0 |
393 |
14 |
5 |
394 |
14 |
14 |
395 |
24 |
54 |
396 |
60 |
90 |
397 |
53 |
66 |
398 |
70 |
48 |
399 |
77 |
93 |
400 |
79 |
67 |
401 |
46 |
65 |
402 |
69 |
98 |
403 |
80 |
97 |
404 |
74 |
97 |
405 |
75 |
98 |
406 |
56 |
61 |
407 |
42 |
0 |
408 |
36 |
32 |
409 |
34 |
43 |
410 |
68 |
83 |
411 |
102 |
48 |
412 |
62 |
0 |
413 |
41 |
39 |
414 |
71 |
86 |
415 |
91 |
52 |
416 |
89 |
55 |
417 |
89 |
56 |
418 |
88 |
58 |
419 |
78 |
69 |
420 |
98 |
39 |
421 |
64 |
61 |
422 |
90 |
34 |
423 |
88 |
38 |
424 |
97 |
62 |
425 |
100 |
53 |
426 |
81 |
58 |
427 |
74 |
51 |
428 |
76 |
57 |
429 |
76 |
72 |
430 |
85 |
72 |
431 |
84 |
60 |
432 |
83 |
72 |
433 |
83 |
72 |
434 |
86 |
72 |
435 |
89 |
72 |
436 |
86 |
72 |
437 |
87 |
72 |
438 |
88 |
72 |
439 |
88 |
71 |
440 |
87 |
72 |
441 |
85 |
71 |
442 |
88 |
72 |
443 |
88 |
72 |
444 |
84 |
72 |
445 |
83 |
73 |
446 |
77 |
73 |
447 |
74 |
73 |
448 |
76 |
72 |
449 |
46 |
77 |
450 |
78 |
62 |
451 |
79 |
35 |
452 |
82 |
38 |
453 |
81 |
41 |
454 |
79 |
37 |
455 |
78 |
35 |
456 |
78 |
38 |
457 |
78 |
46 |
458 |
75 |
49 |
459 |
73 |
50 |
460 |
79 |
58 |
461 |
79 |
71 |
462 |
83 |
44 |
463 |
53 |
48 |
464 |
40 |
48 |
465 |
51 |
75 |
466 |
75 |
72 |
467 |
89 |
67 |
468 |
93 |
60 |
469 |
89 |
73 |
470 |
86 |
73 |
471 |
81 |
73 |
472 |
78 |
73 |
473 |
78 |
73 |
474 |
76 |
73 |
475 |
79 |
73 |
476 |
82 |
73 |
477 |
86 |
73 |
478 |
88 |
72 |
479 |
92 |
71 |
480 |
97 |
54 |
481 |
73 |
43 |
482 |
36 |
64 |
483 |
63 |
31 |
484 |
78 |
1 |
485 |
69 |
27 |
486 |
67 |
28 |
487 |
72 |
9 |
488 |
71 |
9 |
489 |
78 |
36 |
490 |
81 |
56 |
491 |
75 |
53 |
492 |
60 |
45 |
493 |
50 |
37 |
494 |
66 |
41 |
495 |
51 |
61 |
496 |
68 |
47 |
497 |
29 |
42 |
498 |
24 |
73 |
499 |
64 |
71 |
500 |
90 |
71 |
501 |
100 |
61 |
502 |
94 |
73 |
503 |
84 |
73 |
504 |
79 |
73 |
505 |
75 |
72 |
506 |
78 |
73 |
507 |
80 |
73 |
508 |
81 |
73 |
509 |
81 |
73 |
510 |
83 |
73 |
511 |
85 |
73 |
512 |
84 |
73 |
513 |
85 |
73 |
514 |
86 |
73 |
515 |
85 |
73 |
516 |
85 |
73 |
517 |
85 |
72 |
518 |
85 |
73 |
519 |
83 |
73 |
520 |
79 |
73 |
521 |
78 |
73 |
522 |
81 |
73 |
523 |
82 |
72 |
524 |
94 |
56 |
525 |
66 |
48 |
526 |
35 |
71 |
527 |
51 |
44 |
528 |
60 |
23 |
529 |
64 |
10 |
530 |
63 |
14 |
531 |
70 |
37 |
532 |
76 |
45 |
533 |
78 |
18 |
534 |
76 |
51 |
535 |
75 |
33 |
536 |
81 |
17 |
537 |
76 |
45 |
538 |
76 |
30 |
539 |
80 |
14 |
540 |
71 |
18 |
541 |
71 |
14 |
542 |
71 |
11 |
543 |
65 |
2 |
544 |
31 |
26 |
545 |
24 |
72 |
546 |
64 |
70 |
547 |
77 |
62 |
548 |
80 |
68 |
549 |
83 |
53 |
550 |
83 |
50 |
551 |
83 |
50 |
552 |
85 |
43 |
553 |
86 |
45 |
554 |
89 |
35 |
555 |
82 |
61 |
556 |
87 |
50 |
557 |
85 |
55 |
558 |
89 |
49 |
559 |
87 |
70 |
560 |
91 |
39 |
561 |
72 |
3 |
562 |
43 |
25 |
563 |
30 |
60 |
564 |
40 |
45 |
565 |
37 |
32 |
566 |
37 |
32 |
567 |
43 |
70 |
568 |
70 |
54 |
569 |
77 |
47 |
570 |
79 |
66 |
571 |
85 |
53 |
572 |
83 |
57 |
573 |
86 |
52 |
574 |
85 |
51 |
575 |
70 |
39 |
576 |
50 |
5 |
577 |
38 |
36 |
578 |
30 |
71 |
579 |
75 |
53 |
580 |
84 |
40 |
581 |
85 |
42 |
582 |
86 |
49 |
583 |
86 |
57 |
584 |
89 |
68 |
585 |
99 |
61 |
586 |
77 |
29 |
587 |
81 |
72 |
588 |
89 |
69 |
589 |
49 |
56 |
590 |
79 |
70 |
591 |
104 |
59 |
592 |
103 |
54 |
593 |
102 |
56 |
594 |
102 |
56 |
595 |
103 |
61 |
596 |
102 |
64 |
597 |
103 |
60 |
598 |
93 |
72 |
599 |
86 |
73 |
600 |
76 |
73 |
601 |
59 |
49 |
602 |
46 |
22 |
603 |
40 |
65 |
604 |
72 |
31 |
605 |
72 |
27 |
606 |
67 |
44 |
607 |
68 |
37 |
608 |
67 |
42 |
609 |
68 |
50 |
610 |
77 |
43 |
611 |
58 |
4 |
612 |
22 |
37 |
613 |
57 |
69 |
614 |
68 |
38 |
615 |
73 |
2 |
616 |
40 |
14 |
617 |
42 |
38 |
618 |
64 |
69 |
619 |
64 |
74 |
620 |
67 |
73 |
621 |
65 |
73 |
622 |
68 |
73 |
623 |
65 |
49 |
624 |
81 |
0 |
625 |
37 |
25 |
626 |
24 |
69 |
627 |
68 |
71 |
628 |
70 |
71 |
629 |
76 |
70 |
630 |
71 |
72 |
631 |
73 |
69 |
632 |
76 |
70 |
633 |
77 |
72 |
634 |
77 |
72 |
635 |
77 |
72 |
636 |
77 |
70 |
637 |
76 |
71 |
638 |
76 |
71 |
639 |
77 |
71 |
640 |
77 |
71 |
641 |
78 |
70 |
642 |
77 |
70 |
643 |
77 |
71 |
644 |
79 |
72 |
645 |
78 |
70 |
646 |
80 |
70 |
647 |
82 |
71 |
648 |
84 |
71 |
649 |
83 |
71 |
650 |
83 |
73 |
651 |
81 |
70 |
652 |
80 |
71 |
653 |
78 |
71 |
654 |
76 |
70 |
655 |
76 |
70 |
656 |
76 |
71 |
657 |
79 |
71 |
658 |
78 |
71 |
659 |
81 |
70 |
660 |
83 |
72 |
661 |
84 |
71 |
662 |
86 |
71 |
663 |
87 |
71 |
664 |
92 |
72 |
665 |
91 |
72 |
666 |
90 |
71 |
667 |
90 |
71 |
668 |
91 |
71 |
669 |
90 |
70 |
670 |
90 |
72 |
671 |
91 |
71 |
672 |
90 |
71 |
673 |
90 |
71 |
674 |
92 |
72 |
675 |
93 |
69 |
676 |
90 |
70 |
677 |
93 |
72 |
678 |
91 |
70 |
679 |
89 |
71 |
680 |
91 |
71 |
681 |
90 |
71 |
682 |
90 |
71 |
683 |
92 |
71 |
684 |
91 |
71 |
685 |
93 |
71 |
686 |
93 |
68 |
687 |
98 |
68 |
688 |
98 |
67 |
689 |
100 |
69 |
690 |
99 |
68 |
691 |
100 |
71 |
692 |
99 |
68 |
693 |
100 |
69 |
694 |
102 |
72 |
695 |
101 |
69 |
696 |
100 |
69 |
697 |
102 |
71 |
698 |
102 |
71 |
699 |
102 |
69 |
700 |
102 |
71 |
701 |
102 |
68 |
702 |
100 |
69 |
703 |
102 |
70 |
704 |
102 |
68 |
705 |
102 |
70 |
706 |
102 |
72 |
707 |
102 |
68 |
708 |
102 |
69 |
709 |
100 |
68 |
710 |
102 |
71 |
711 |
101 |
64 |
712 |
102 |
69 |
713 |
102 |
69 |
714 |
101 |
69 |
715 |
102 |
64 |
716 |
102 |
69 |
717 |
102 |
68 |
718 |
102 |
70 |
719 |
102 |
69 |
720 |
102 |
70 |
721 |
102 |
70 |
722 |
102 |
62 |
723 |
104 |
38 |
724 |
104 |
15 |
725 |
102 |
24 |
726 |
102 |
45 |
727 |
102 |
47 |
728 |
104 |
40 |
729 |
101 |
52 |
730 |
103 |
32 |
731 |
102 |
50 |
732 |
103 |
30 |
733 |
103 |
44 |
734 |
102 |
40 |
735 |
103 |
43 |
736 |
103 |
41 |
737 |
102 |
46 |
738 |
103 |
39 |
739 |
102 |
41 |
740 |
103 |
41 |
741 |
102 |
38 |
742 |
103 |
39 |
743 |
102 |
46 |
744 |
104 |
46 |
745 |
103 |
49 |
746 |
102 |
45 |
747 |
103 |
42 |
748 |
103 |
46 |
749 |
103 |
38 |
750 |
102 |
48 |
751 |
103 |
35 |
752 |
102 |
48 |
753 |
103 |
49 |
754 |
102 |
48 |
755 |
102 |
46 |
756 |
103 |
47 |
757 |
102 |
49 |
758 |
102 |
42 |
759 |
102 |
52 |
760 |
102 |
57 |
761 |
102 |
55 |
762 |
102 |
61 |
763 |
102 |
61 |
764 |
102 |
58 |
765 |
103 |
58 |
766 |
102 |
59 |
767 |
102 |
54 |
768 |
102 |
63 |
769 |
102 |
61 |
770 |
103 |
55 |
771 |
102 |
60 |
772 |
102 |
72 |
773 |
103 |
56 |
774 |
102 |
55 |
775 |
102 |
67 |
776 |
103 |
56 |
777 |
84 |
42 |
778 |
48 |
7 |
779 |
48 |
6 |
780 |
48 |
6 |
781 |
48 |
7 |
782 |
48 |
6 |
783 |
48 |
7 |
784 |
67 |
21 |
785 |
105 |
59 |
786 |
105 |
96 |
787 |
105 |
74 |
788 |
105 |
66 |
789 |
105 |
62 |
790 |
105 |
66 |
791 |
89 |
41 |
792 |
52 |
5 |
793 |
48 |
5 |
794 |
48 |
7 |
795 |
48 |
5 |
796 |
48 |
6 |
797 |
48 |
4 |
798 |
52 |
6 |
799 |
51 |
5 |
800 |
51 |
6 |
801 |
51 |
6 |
802 |
52 |
5 |
803 |
52 |
5 |
804 |
57 |
44 |
805 |
98 |
90 |
806 |
105 |
94 |
807 |
105 |
100 |
808 |
105 |
98 |
809 |
105 |
95 |
810 |
105 |
96 |
811 |
105 |
92 |
812 |
104 |
97 |
813 |
100 |
85 |
814 |
94 |
74 |
815 |
87 |
62 |
816 |
81 |
50 |
817 |
81 |
46 |
818 |
80 |
39 |
819 |
80 |
32 |
820 |
81 |
28 |
821 |
80 |
26 |
822 |
80 |
23 |
823 |
80 |
23 |
824 |
80 |
20 |
825 |
81 |
19 |
826 |
80 |
18 |
827 |
81 |
17 |
828 |
80 |
20 |
829 |
81 |
24 |
830 |
81 |
21 |
831 |
80 |
26 |
832 |
80 |
24 |
833 |
80 |
23 |
834 |
80 |
22 |
835 |
81 |
21 |
836 |
81 |
24 |
837 |
81 |
24 |
838 |
81 |
22 |
839 |
81 |
22 |
840 |
81 |
21 |
841 |
81 |
31 |
842 |
81 |
27 |
843 |
80 |
26 |
844 |
80 |
26 |
845 |
81 |
25 |
846 |
80 |
21 |
847 |
81 |
20 |
848 |
83 |
21 |
849 |
83 |
15 |
850 |
83 |
12 |
851 |
83 |
9 |
852 |
83 |
8 |
853 |
83 |
7 |
854 |
83 |
6 |
855 |
83 |
6 |
856 |
83 |
6 |
857 |
83 |
6 |
858 |
83 |
6 |
859 |
76 |
5 |
860 |
49 |
8 |
861 |
51 |
7 |
862 |
51 |
20 |
863 |
78 |
52 |
864 |
80 |
38 |
865 |
81 |
33 |
866 |
83 |
29 |
867 |
83 |
22 |
868 |
83 |
16 |
869 |
83 |
12 |
870 |
83 |
9 |
871 |
83 |
8 |
872 |
83 |
7 |
873 |
83 |
6 |
874 |
83 |
6 |
875 |
83 |
6 |
876 |
83 |
6 |
877 |
83 |
6 |
878 |
59 |
4 |
879 |
50 |
5 |
880 |
51 |
5 |
881 |
51 |
5 |
882 |
51 |
5 |
883 |
50 |
5 |
884 |
50 |
5 |
885 |
50 |
5 |
886 |
50 |
5 |
887 |
50 |
5 |
888 |
51 |
5 |
889 |
51 |
5 |
890 |
51 |
5 |
891 |
63 |
50 |
892 |
81 |
34 |
893 |
81 |
25 |
894 |
81 |
29 |
895 |
81 |
23 |
896 |
80 |
24 |
897 |
81 |
24 |
898 |
81 |
28 |
899 |
81 |
27 |
900 |
81 |
22 |
901 |
81 |
19 |
902 |
81 |
17 |
903 |
81 |
17 |
904 |
81 |
17 |
905 |
81 |
15 |
906 |
80 |
15 |
907 |
80 |
28 |
908 |
81 |
22 |
909 |
81 |
24 |
910 |
81 |
19 |
911 |
81 |
21 |
912 |
81 |
20 |
913 |
83 |
26 |
914 |
80 |
63 |
915 |
80 |
59 |
916 |
83 |
100 |
917 |
81 |
73 |
918 |
83 |
53 |
919 |
80 |
76 |
920 |
81 |
61 |
921 |
80 |
50 |
922 |
81 |
37 |
923 |
82 |
49 |
924 |
83 |
37 |
925 |
83 |
25 |
926 |
83 |
17 |
927 |
83 |
13 |
928 |
83 |
10 |
929 |
83 |
8 |
930 |
83 |
7 |
931 |
83 |
7 |
932 |
83 |
6 |
933 |
83 |
6 |
934 |
83 |
6 |
935 |
71 |
5 |
936 |
49 |
24 |
937 |
69 |
64 |
938 |
81 |
50 |
939 |
81 |
43 |
940 |
81 |
42 |
941 |
81 |
31 |
942 |
81 |
30 |
943 |
81 |
35 |
944 |
81 |
28 |
945 |
81 |
27 |
946 |
80 |
27 |
947 |
81 |
31 |
948 |
81 |
41 |
949 |
81 |
41 |
950 |
81 |
37 |
951 |
81 |
43 |
952 |
81 |
34 |
953 |
81 |
31 |
954 |
81 |
26 |
955 |
81 |
23 |
956 |
81 |
27 |
957 |
81 |
38 |
958 |
81 |
40 |
959 |
81 |
39 |
960 |
81 |
27 |
961 |
81 |
33 |
962 |
80 |
28 |
963 |
81 |
34 |
964 |
83 |
72 |
965 |
81 |
49 |
966 |
81 |
51 |
967 |
80 |
55 |
968 |
81 |
48 |
969 |
81 |
36 |
970 |
81 |
39 |
971 |
81 |
38 |
972 |
80 |
41 |
973 |
81 |
30 |
974 |
81 |
23 |
975 |
81 |
19 |
976 |
81 |
25 |
977 |
81 |
29 |
978 |
83 |
47 |
979 |
81 |
90 |
980 |
81 |
75 |
981 |
80 |
60 |
982 |
81 |
48 |
983 |
81 |
41 |
984 |
81 |
30 |
985 |
80 |
24 |
986 |
81 |
20 |
987 |
81 |
21 |
988 |
81 |
29 |
989 |
81 |
29 |
990 |
81 |
27 |
991 |
81 |
23 |
992 |
81 |
25 |
993 |
81 |
26 |
994 |
81 |
22 |
995 |
81 |
20 |
996 |
81 |
17 |
997 |
81 |
23 |
998 |
83 |
65 |
999 |
81 |
54 |
1000 |
81 |
50 |
1001 |
81 |
41 |
1002 |
81 |
35 |
1003 |
81 |
37 |
1004 |
81 |
29 |
1005 |
81 |
28 |
1006 |
81 |
24 |
1007 |
81 |
19 |
1008 |
81 |
16 |
1009 |
80 |
16 |
1010 |
83 |
23 |
1011 |
83 |
17 |
1012 |
83 |
13 |
1013 |
83 |
27 |
1014 |
81 |
58 |
1015 |
81 |
60 |
1016 |
81 |
46 |
1017 |
80 |
41 |
1018 |
80 |
36 |
1019 |
81 |
26 |
1020 |
86 |
18 |
1021 |
82 |
35 |
1022 |
79 |
53 |
1023 |
82 |
30 |
1024 |
83 |
29 |
1025 |
83 |
32 |
1026 |
83 |
28 |
1027 |
76 |
60 |
1028 |
79 |
51 |
1029 |
86 |
26 |
1030 |
82 |
34 |
1031 |
84 |
25 |
1032 |
86 |
23 |
1033 |
85 |
22 |
1034 |
83 |
26 |
1035 |
83 |
25 |
1036 |
83 |
37 |
1037 |
84 |
14 |
1038 |
83 |
39 |
1039 |
76 |
70 |
1040 |
78 |
81 |
1041 |
75 |
71 |
1042 |
86 |
47 |
1043 |
83 |
35 |
1044 |
81 |
43 |
1045 |
81 |
41 |
1046 |
79 |
46 |
1047 |
80 |
44 |
1048 |
84 |
20 |
1049 |
79 |
31 |
1050 |
87 |
29 |
1051 |
82 |
49 |
1052 |
84 |
21 |
1053 |
82 |
56 |
1054 |
81 |
30 |
1055 |
85 |
21 |
1056 |
86 |
16 |
1057 |
79 |
52 |
1058 |
78 |
60 |
1059 |
74 |
55 |
1060 |
78 |
84 |
1061 |
80 |
54 |
1062 |
80 |
35 |
1063 |
82 |
24 |
1064 |
83 |
43 |
1065 |
79 |
49 |
1066 |
83 |
50 |
1067 |
86 |
12 |
1068 |
64 |
14 |
1069 |
24 |
14 |
1070 |
49 |
21 |
1071 |
77 |
48 |
1072 |
103 |
11 |
1073 |
98 |
48 |
1074 |
101 |
34 |
1075 |
99 |
39 |
1076 |
103 |
11 |
1077 |
103 |
19 |
1078 |
103 |
7 |
1079 |
103 |
13 |
1080 |
103 |
10 |
1081 |
102 |
13 |
1082 |
101 |
29 |
1083 |
102 |
25 |
1084 |
102 |
20 |
1085 |
96 |
60 |
1086 |
99 |
38 |
1087 |
102 |
24 |
1088 |
100 |
31 |
1089 |
100 |
28 |
1090 |
98 |
3 |
1091 |
102 |
26 |
1092 |
95 |
64 |
1093 |
102 |
23 |
1094 |
102 |
25 |
1095 |
98 |
42 |
1096 |
93 |
68 |
1097 |
101 |
25 |
1098 |
95 |
64 |
1099 |
101 |
35 |
1100 |
94 |
59 |
1101 |
97 |
37 |
1102 |
97 |
60 |
1103 |
93 |
98 |
1104 |
98 |
53 |
1105 |
103 |
13 |
1106 |
103 |
11 |
1107 |
103 |
11 |
1108 |
103 |
13 |
1109 |
103 |
10 |
1110 |
103 |
10 |
1111 |
103 |
11 |
1112 |
103 |
10 |
1113 |
103 |
10 |
1114 |
102 |
18 |
1115 |
102 |
31 |
1116 |
101 |
24 |
1117 |
102 |
19 |
1118 |
103 |
10 |
1119 |
102 |
12 |
1120 |
99 |
56 |
1121 |
96 |
59 |
1122 |
74 |
28 |
1123 |
66 |
62 |
1124 |
74 |
29 |
1125 |
64 |
74 |
1126 |
69 |
40 |
1127 |
76 |
2 |
1128 |
72 |
29 |
1129 |
66 |
65 |
1130 |
54 |
69 |
1131 |
69 |
56 |
1132 |
69 |
40 |
1133 |
73 |
54 |
1134 |
63 |
92 |
1135 |
61 |
67 |
1136 |
72 |
42 |
1137 |
78 |
2 |
1138 |
76 |
34 |
1139 |
67 |
80 |
1140 |
70 |
67 |
1141 |
53 |
70 |
1142 |
72 |
65 |
1143 |
60 |
57 |
1144 |
74 |
29 |
1145 |
69 |
31 |
1146 |
76 |
1 |
1147 |
74 |
22 |
1148 |
72 |
52 |
1149 |
62 |
96 |
1150 |
54 |
72 |
1151 |
72 |
28 |
1152 |
72 |
35 |
1153 |
64 |
68 |
1154 |
74 |
27 |
1155 |
76 |
14 |
1156 |
69 |
38 |
1157 |
66 |
59 |
1158 |
64 |
99 |
1159 |
51 |
86 |
1160 |
70 |
53 |
1161 |
72 |
36 |
1162 |
71 |
47 |
1163 |
70 |
42 |
1164 |
67 |
34 |
1165 |
74 |
2 |
1166 |
75 |
21 |
1167 |
74 |
15 |
1168 |
75 |
13 |
1169 |
76 |
10 |
1170 |
75 |
13 |
1171 |
75 |
10 |
1172 |
75 |
7 |
1173 |
75 |
13 |
1174 |
76 |
8 |
1175 |
76 |
7 |
1176 |
67 |
45 |
1177 |
75 |
13 |
1178 |
75 |
12 |
1179 |
73 |
21 |
1180 |
68 |
46 |
1181 |
74 |
8 |
1182 |
76 |
11 |
1183 |
76 |
14 |
1184 |
74 |
11 |
1185 |
74 |
18 |
1186 |
73 |
22 |
1187 |
74 |
20 |
1188 |
74 |
19 |
1189 |
70 |
22 |
1190 |
71 |
23 |
1191 |
73 |
19 |
1192 |
73 |
19 |
1193 |
72 |
20 |
1194 |
64 |
60 |
1195 |
70 |
39 |
1196 |
66 |
56 |
1197 |
68 |
64 |
1198 |
30 |
68 |
1199 |
70 |
38 |
1200 |
66 |
47 |
1201 |
76 |
14 |
1202 |
74 |
18 |
1203 |
69 |
46 |
1204 |
68 |
62 |
1205 |
68 |
62 |
1206 |
68 |
62 |
1207 |
68 |
62 |
1208 |
68 |
62 |
1209 |
68 |
62 |
1210 |
54 |
50 |
1211 |
41 |
37 |
1212 |
27 |
25 |
1213 |
14 |
12 |
1214 |
0 |
0 |
1215 |
0 |
0 |
1216 |
0 |
0 |
1217 |
0 |
0 |
1218 |
0 |
0 |
1219 |
0 |
0 |
1220 |
0 |
0 |
1221 |
0 |
0 |
1222 |
0 |
0 |
1223 |
0 |
0 |
1224 |
0 |
0 |
1225 |
0 |
0 |
1226 |
0 |
0 |
1227 |
0 |
0 |
1228 |
0 |
0 |
1229 |
0 |
0 |
1230 |
0 |
0 |
1231 |
0 |
0 |
1232 |
0 |
0 |
1233 |
0 |
0 |
1234 |
0 |
0 |
1235 |
0 |
0 |
1236 |
0 |
0 |
1237 |
0 |
0 |
1238 |
0 |
0 |
LSI-NRTC motora dinamometra grafiks
Laiks (s) |
Normalizēts apgriezienu skaits (%) |
Normalizētais griezes moments (%) |
0 |
0 |
0 |
1 |
0 |
0 |
2 |
0 |
0 |
3 |
0 |
0 |
4 |
0 |
0 |
5 |
0 |
0 |
6 |
0 |
0 |
7 |
0 |
0 |
8 |
0 |
0 |
9 |
1 |
8 |
10 |
6 |
54 |
11 |
8 |
61 |
12 |
34 |
59 |
13 |
22 |
46 |
14 |
5 |
51 |
15 |
18 |
51 |
16 |
31 |
50 |
17 |
30 |
56 |
18 |
31 |
49 |
19 |
25 |
66 |
20 |
58 |
55 |
21 |
43 |
31 |
22 |
16 |
45 |
23 |
24 |
38 |
24 |
24 |
27 |
25 |
30 |
33 |
26 |
45 |
65 |
27 |
50 |
49 |
28 |
23 |
42 |
29 |
13 |
42 |
30 |
9 |
45 |
31 |
23 |
30 |
32 |
37 |
45 |
33 |
44 |
50 |
34 |
49 |
52 |
35 |
55 |
49 |
36 |
61 |
46 |
37 |
66 |
38 |
38 |
42 |
33 |
39 |
17 |
41 |
40 |
17 |
37 |
41 |
7 |
50 |
42 |
20 |
32 |
43 |
5 |
55 |
44 |
30 |
42 |
45 |
44 |
53 |
46 |
45 |
56 |
47 |
41 |
52 |
48 |
24 |
41 |
49 |
15 |
40 |
50 |
11 |
44 |
51 |
32 |
31 |
52 |
38 |
54 |
53 |
38 |
47 |
54 |
9 |
55 |
55 |
10 |
50 |
56 |
33 |
55 |
57 |
48 |
56 |
58 |
49 |
47 |
59 |
33 |
44 |
60 |
52 |
43 |
61 |
55 |
43 |
62 |
59 |
38 |
63 |
44 |
28 |
64 |
24 |
37 |
65 |
12 |
44 |
66 |
9 |
47 |
67 |
12 |
52 |
68 |
34 |
21 |
69 |
29 |
44 |
70 |
44 |
54 |
71 |
54 |
62 |
72 |
62 |
57 |
73 |
72 |
56 |
74 |
88 |
71 |
75 |
100 |
69 |
76 |
100 |
34 |
77 |
100 |
42 |
78 |
100 |
54 |
79 |
100 |
58 |
80 |
100 |
38 |
81 |
83 |
17 |
82 |
61 |
15 |
83 |
43 |
22 |
84 |
24 |
35 |
85 |
16 |
39 |
86 |
15 |
45 |
87 |
32 |
34 |
88 |
14 |
42 |
89 |
8 |
48 |
90 |
5 |
51 |
91 |
10 |
41 |
92 |
12 |
37 |
93 |
4 |
47 |
94 |
3 |
49 |
95 |
3 |
50 |
96 |
4 |
49 |
97 |
4 |
48 |
98 |
8 |
43 |
99 |
2 |
51 |
100 |
5 |
46 |
101 |
8 |
41 |
102 |
4 |
47 |
103 |
3 |
49 |
104 |
6 |
45 |
105 |
3 |
48 |
106 |
10 |
42 |
107 |
18 |
27 |
108 |
3 |
50 |
109 |
11 |
41 |
110 |
34 |
29 |
111 |
51 |
57 |
112 |
67 |
63 |
113 |
61 |
32 |
114 |
44 |
31 |
115 |
48 |
54 |
116 |
69 |
65 |
117 |
85 |
65 |
118 |
81 |
29 |
119 |
74 |
21 |
120 |
62 |
23 |
121 |
76 |
58 |
122 |
96 |
75 |
123 |
100 |
77 |
124 |
100 |
27 |
125 |
100 |
79 |
126 |
100 |
79 |
127 |
100 |
81 |
128 |
100 |
57 |
129 |
99 |
52 |
130 |
81 |
35 |
131 |
69 |
29 |
132 |
47 |
22 |
133 |
34 |
28 |
134 |
27 |
37 |
135 |
83 |
60 |
136 |
100 |
74 |
137 |
100 |
7 |
138 |
100 |
2 |
139 |
70 |
18 |
140 |
23 |
39 |
141 |
5 |
54 |
142 |
11 |
40 |
143 |
11 |
34 |
144 |
11 |
41 |
145 |
19 |
25 |
146 |
16 |
32 |
147 |
20 |
31 |
148 |
21 |
38 |
149 |
21 |
42 |
150 |
9 |
51 |
151 |
4 |
49 |
152 |
2 |
51 |
153 |
1 |
58 |
154 |
21 |
57 |
155 |
29 |
47 |
156 |
33 |
45 |
157 |
16 |
49 |
158 |
38 |
45 |
159 |
37 |
43 |
160 |
35 |
42 |
161 |
39 |
43 |
162 |
51 |
49 |
163 |
59 |
55 |
164 |
65 |
54 |
165 |
76 |
62 |
166 |
84 |
59 |
167 |
83 |
29 |
168 |
67 |
35 |
169 |
84 |
54 |
170 |
90 |
58 |
171 |
93 |
43 |
172 |
90 |
29 |
173 |
66 |
19 |
174 |
52 |
16 |
175 |
49 |
17 |
176 |
56 |
38 |
177 |
73 |
71 |
178 |
86 |
80 |
179 |
96 |
75 |
180 |
89 |
27 |
181 |
66 |
17 |
182 |
50 |
18 |
183 |
36 |
25 |
184 |
36 |
24 |
185 |
38 |
40 |
186 |
40 |
50 |
187 |
27 |
48 |
188 |
19 |
48 |
189 |
23 |
50 |
190 |
19 |
45 |
191 |
6 |
51 |
192 |
24 |
48 |
193 |
49 |
67 |
194 |
47 |
49 |
195 |
22 |
44 |
196 |
25 |
40 |
197 |
38 |
54 |
198 |
43 |
55 |
199 |
40 |
52 |
200 |
14 |
49 |
201 |
11 |
45 |
202 |
7 |
48 |
203 |
26 |
41 |
204 |
41 |
59 |
205 |
53 |
60 |
206 |
44 |
54 |
207 |
22 |
40 |
208 |
24 |
41 |
209 |
32 |
53 |
210 |
44 |
74 |
211 |
57 |
25 |
212 |
22 |
49 |
213 |
29 |
45 |
214 |
19 |
37 |
215 |
14 |
43 |
216 |
36 |
40 |
217 |
43 |
63 |
218 |
42 |
49 |
219 |
15 |
50 |
220 |
19 |
44 |
221 |
47 |
59 |
222 |
67 |
80 |
223 |
76 |
74 |
224 |
87 |
66 |
225 |
98 |
61 |
226 |
100 |
38 |
227 |
97 |
27 |
228 |
100 |
53 |
229 |
100 |
72 |
230 |
100 |
49 |
231 |
100 |
4 |
232 |
100 |
13 |
233 |
87 |
15 |
234 |
53 |
26 |
235 |
33 |
27 |
236 |
39 |
19 |
237 |
51 |
33 |
238 |
67 |
54 |
239 |
83 |
60 |
240 |
95 |
52 |
241 |
100 |
50 |
242 |
100 |
36 |
243 |
100 |
25 |
244 |
85 |
16 |
245 |
62 |
16 |
246 |
40 |
26 |
247 |
56 |
39 |
248 |
81 |
75 |
249 |
98 |
86 |
250 |
100 |
76 |
251 |
100 |
51 |
252 |
100 |
78 |
253 |
100 |
83 |
254 |
100 |
100 |
255 |
100 |
66 |
256 |
100 |
85 |
257 |
100 |
72 |
258 |
100 |
45 |
259 |
98 |
58 |
260 |
60 |
30 |
261 |
43 |
32 |
262 |
71 |
36 |
263 |
44 |
32 |
264 |
24 |
38 |
265 |
42 |
17 |
266 |
22 |
51 |
267 |
13 |
53 |
268 |
23 |
45 |
269 |
29 |
50 |
270 |
28 |
42 |
271 |
21 |
55 |
272 |
34 |
57 |
273 |
44 |
47 |
274 |
19 |
46 |
275 |
13 |
44 |
276 |
25 |
36 |
277 |
43 |
51 |
278 |
55 |
73 |
279 |
68 |
72 |
280 |
76 |
63 |
281 |
80 |
45 |
282 |
83 |
40 |
283 |
78 |
26 |
284 |
60 |
20 |
285 |
47 |
19 |
286 |
52 |
25 |
287 |
36 |
30 |
288 |
40 |
26 |
289 |
45 |
34 |
290 |
47 |
35 |
291 |
42 |
28 |
292 |
46 |
38 |
293 |
48 |
44 |
294 |
68 |
61 |
295 |
70 |
47 |
296 |
48 |
28 |
297 |
42 |
22 |
298 |
31 |
29 |
299 |
22 |
35 |
300 |
28 |
28 |
301 |
46 |
46 |
302 |
62 |
69 |
303 |
76 |
81 |
304 |
88 |
85 |
305 |
98 |
81 |
306 |
100 |
74 |
307 |
100 |
13 |
308 |
100 |
11 |
309 |
100 |
17 |
310 |
99 |
3 |
311 |
80 |
7 |
312 |
62 |
11 |
313 |
63 |
11 |
314 |
64 |
16 |
315 |
69 |
43 |
316 |
81 |
67 |
317 |
93 |
74 |
318 |
100 |
72 |
319 |
94 |
27 |
320 |
73 |
15 |
321 |
40 |
33 |
322 |
40 |
52 |
323 |
50 |
50 |
324 |
11 |
53 |
325 |
12 |
45 |
326 |
5 |
50 |
327 |
1 |
55 |
328 |
7 |
55 |
329 |
62 |
60 |
330 |
80 |
28 |
331 |
23 |
37 |
332 |
39 |
58 |
333 |
47 |
24 |
334 |
59 |
51 |
335 |
58 |
68 |
336 |
36 |
52 |
337 |
18 |
42 |
338 |
36 |
52 |
339 |
59 |
73 |
340 |
72 |
85 |
341 |
85 |
92 |
342 |
99 |
90 |
343 |
100 |
72 |
344 |
100 |
18 |
345 |
100 |
76 |
346 |
100 |
64 |
347 |
100 |
87 |
348 |
100 |
97 |
349 |
100 |
84 |
350 |
100 |
100 |
351 |
100 |
91 |
352 |
100 |
83 |
353 |
100 |
93 |
354 |
100 |
100 |
355 |
94 |
43 |
356 |
72 |
10 |
357 |
77 |
3 |
358 |
48 |
2 |
359 |
29 |
5 |
360 |
59 |
19 |
361 |
63 |
5 |
362 |
35 |
2 |
363 |
24 |
3 |
364 |
28 |
2 |
365 |
36 |
16 |
366 |
54 |
23 |
367 |
60 |
10 |
368 |
33 |
1 |
369 |
23 |
0 |
370 |
16 |
0 |
371 |
11 |
0 |
372 |
20 |
0 |
373 |
25 |
2 |
374 |
40 |
3 |
375 |
33 |
4 |
376 |
34 |
5 |
377 |
46 |
7 |
378 |
57 |
10 |
379 |
66 |
11 |
380 |
75 |
14 |
381 |
79 |
11 |
382 |
80 |
16 |
383 |
92 |
21 |
384 |
99 |
16 |
385 |
83 |
2 |
386 |
71 |
2 |
387 |
69 |
4 |
388 |
67 |
4 |
389 |
74 |
16 |
390 |
86 |
25 |
391 |
97 |
28 |
392 |
100 |
15 |
393 |
83 |
2 |
394 |
62 |
4 |
395 |
40 |
6 |
396 |
49 |
10 |
397 |
36 |
5 |
398 |
27 |
4 |
399 |
29 |
3 |
400 |
22 |
2 |
401 |
13 |
3 |
402 |
37 |
36 |
403 |
90 |
26 |
404 |
41 |
2 |
405 |
25 |
2 |
406 |
29 |
2 |
407 |
38 |
7 |
408 |
50 |
13 |
409 |
55 |
10 |
410 |
29 |
3 |
411 |
24 |
7 |
412 |
51 |
16 |
413 |
62 |
15 |
414 |
72 |
35 |
415 |
91 |
74 |
416 |
100 |
73 |
417 |
100 |
8 |
418 |
98 |
11 |
419 |
100 |
59 |
420 |
100 |
98 |
421 |
100 |
99 |
422 |
100 |
75 |
423 |
100 |
95 |
424 |
100 |
100 |
425 |
100 |
97 |
426 |
100 |
90 |
427 |
100 |
86 |
428 |
100 |
82 |
429 |
97 |
43 |
430 |
70 |
16 |
431 |
50 |
20 |
432 |
42 |
33 |
433 |
89 |
64 |
434 |
89 |
77 |
435 |
99 |
95 |
436 |
100 |
41 |
437 |
77 |
12 |
438 |
29 |
37 |
439 |
16 |
41 |
440 |
16 |
38 |
441 |
15 |
36 |
442 |
18 |
44 |
443 |
4 |
55 |
444 |
24 |
26 |
445 |
26 |
35 |
446 |
15 |
45 |
447 |
21 |
39 |
448 |
29 |
52 |
449 |
26 |
46 |
450 |
27 |
50 |
451 |
13 |
43 |
452 |
25 |
36 |
453 |
37 |
57 |
454 |
29 |
46 |
455 |
17 |
39 |
456 |
13 |
41 |
457 |
19 |
38 |
458 |
28 |
35 |
459 |
8 |
51 |
460 |
14 |
36 |
461 |
17 |
47 |
462 |
34 |
39 |
463 |
34 |
57 |
464 |
11 |
70 |
465 |
13 |
51 |
466 |
13 |
68 |
467 |
38 |
44 |
468 |
53 |
67 |
469 |
29 |
69 |
470 |
19 |
65 |
471 |
52 |
45 |
472 |
61 |
79 |
473 |
29 |
70 |
474 |
15 |
53 |
475 |
15 |
60 |
476 |
52 |
40 |
477 |
50 |
61 |
478 |
13 |
74 |
479 |
46 |
51 |
480 |
60 |
73 |
481 |
33 |
84 |
482 |
31 |
63 |
483 |
41 |
42 |
484 |
26 |
69 |
485 |
23 |
65 |
486 |
48 |
49 |
487 |
28 |
57 |
488 |
16 |
67 |
489 |
39 |
48 |
490 |
47 |
73 |
491 |
35 |
87 |
492 |
26 |
73 |
493 |
30 |
61 |
494 |
34 |
49 |
495 |
35 |
66 |
496 |
56 |
47 |
497 |
49 |
64 |
498 |
59 |
64 |
499 |
42 |
69 |
500 |
6 |
77 |
501 |
5 |
59 |
502 |
17 |
59 |
503 |
45 |
53 |
504 |
21 |
62 |
505 |
31 |
60 |
506 |
53 |
68 |
507 |
48 |
79 |
508 |
45 |
61 |
509 |
51 |
47 |
510 |
41 |
48 |
511 |
26 |
58 |
512 |
21 |
62 |
513 |
50 |
52 |
514 |
39 |
65 |
515 |
23 |
65 |
516 |
42 |
62 |
517 |
57 |
80 |
518 |
66 |
81 |
519 |
64 |
62 |
520 |
45 |
42 |
521 |
33 |
42 |
522 |
27 |
57 |
523 |
31 |
59 |
524 |
41 |
53 |
525 |
45 |
72 |
526 |
48 |
73 |
527 |
46 |
90 |
528 |
56 |
76 |
529 |
64 |
76 |
530 |
69 |
64 |
531 |
72 |
59 |
532 |
73 |
58 |
533 |
71 |
56 |
534 |
66 |
48 |
535 |
61 |
50 |
536 |
55 |
56 |
537 |
52 |
52 |
538 |
54 |
49 |
539 |
61 |
50 |
540 |
64 |
54 |
541 |
67 |
54 |
542 |
68 |
52 |
543 |
60 |
53 |
544 |
52 |
50 |
545 |
45 |
49 |
546 |
38 |
45 |
547 |
32 |
45 |
548 |
26 |
53 |
549 |
23 |
56 |
550 |
30 |
49 |
551 |
33 |
55 |
552 |
35 |
59 |
553 |
33 |
65 |
554 |
30 |
67 |
555 |
28 |
59 |
556 |
25 |
58 |
557 |
23 |
56 |
558 |
22 |
57 |
559 |
19 |
63 |
560 |
14 |
63 |
561 |
31 |
61 |
562 |
35 |
62 |
563 |
21 |
80 |
564 |
28 |
65 |
565 |
7 |
74 |
566 |
23 |
54 |
567 |
38 |
54 |
568 |
14 |
78 |
569 |
38 |
58 |
570 |
52 |
75 |
571 |
59 |
81 |
572 |
66 |
69 |
573 |
54 |
44 |
574 |
48 |
34 |
575 |
44 |
33 |
576 |
40 |
40 |
577 |
28 |
58 |
578 |
27 |
63 |
579 |
35 |
45 |
580 |
20 |
66 |
581 |
15 |
60 |
582 |
10 |
52 |
583 |
22 |
56 |
584 |
30 |
62 |
585 |
21 |
67 |
586 |
29 |
53 |
587 |
41 |
56 |
588 |
15 |
67 |
589 |
24 |
56 |
590 |
42 |
69 |
591 |
39 |
83 |
592 |
40 |
73 |
593 |
35 |
67 |
594 |
32 |
61 |
595 |
30 |
65 |
596 |
30 |
72 |
597 |
48 |
51 |
598 |
66 |
58 |
599 |
62 |
71 |
600 |
36 |
63 |
601 |
17 |
59 |
602 |
16 |
50 |
603 |
16 |
62 |
604 |
34 |
48 |
605 |
51 |
66 |
606 |
35 |
74 |
607 |
15 |
56 |
608 |
19 |
54 |
609 |
43 |
65 |
610 |
52 |
80 |
611 |
52 |
83 |
612 |
49 |
57 |
613 |
48 |
46 |
614 |
37 |
36 |
615 |
25 |
44 |
616 |
14 |
53 |
617 |
13 |
64 |
618 |
23 |
56 |
619 |
21 |
63 |
620 |
18 |
67 |
621 |
20 |
54 |
622 |
16 |
67 |
623 |
26 |
56 |
624 |
41 |
65 |
625 |
28 |
62 |
626 |
19 |
60 |
627 |
33 |
56 |
628 |
37 |
70 |
629 |
24 |
79 |
630 |
28 |
57 |
631 |
40 |
57 |
632 |
40 |
58 |
633 |
28 |
44 |
634 |
25 |
41 |
635 |
29 |
53 |
636 |
31 |
55 |
637 |
26 |
64 |
638 |
20 |
50 |
639 |
16 |
53 |
640 |
11 |
54 |
641 |
13 |
53 |
642 |
23 |
50 |
643 |
32 |
59 |
644 |
36 |
63 |
645 |
33 |
59 |
646 |
24 |
52 |
647 |
20 |
52 |
648 |
22 |
55 |
649 |
30 |
53 |
650 |
37 |
59 |
651 |
41 |
58 |
652 |
36 |
54 |
653 |
29 |
49 |
654 |
24 |
53 |
655 |
14 |
57 |
656 |
10 |
54 |
657 |
9 |
55 |
658 |
10 |
57 |
659 |
13 |
55 |
660 |
15 |
64 |
661 |
31 |
57 |
662 |
19 |
69 |
663 |
14 |
59 |
664 |
33 |
57 |
665 |
41 |
65 |
666 |
39 |
64 |
667 |
39 |
59 |
668 |
39 |
51 |
669 |
28 |
41 |
670 |
19 |
49 |
671 |
27 |
54 |
672 |
37 |
63 |
673 |
32 |
74 |
674 |
16 |
70 |
675 |
12 |
67 |
676 |
13 |
60 |
677 |
17 |
56 |
678 |
15 |
62 |
679 |
25 |
47 |
680 |
27 |
64 |
681 |
14 |
71 |
682 |
5 |
65 |
683 |
6 |
57 |
684 |
6 |
57 |
685 |
15 |
52 |
686 |
22 |
61 |
687 |
14 |
77 |
688 |
12 |
67 |
689 |
12 |
62 |
690 |
14 |
59 |
691 |
15 |
58 |
692 |
18 |
55 |
693 |
22 |
53 |
694 |
19 |
69 |
695 |
14 |
67 |
696 |
9 |
63 |
697 |
8 |
56 |
698 |
17 |
49 |
699 |
25 |
55 |
700 |
14 |
70 |
701 |
12 |
60 |
702 |
22 |
57 |
703 |
27 |
67 |
704 |
29 |
68 |
705 |
34 |
62 |
706 |
35 |
61 |
707 |
28 |
78 |
708 |
11 |
71 |
709 |
4 |
58 |
710 |
5 |
58 |
711 |
10 |
56 |
712 |
20 |
63 |
713 |
13 |
76 |
714 |
11 |
65 |
715 |
9 |
60 |
716 |
7 |
55 |
717 |
8 |
53 |
718 |
10 |
60 |
719 |
28 |
53 |
720 |
12 |
73 |
721 |
4 |
64 |
722 |
4 |
61 |
723 |
4 |
61 |
724 |
10 |
56 |
725 |
8 |
61 |
726 |
20 |
56 |
727 |
32 |
62 |
728 |
33 |
66 |
729 |
34 |
73 |
730 |
31 |
61 |
731 |
33 |
55 |
732 |
33 |
60 |
733 |
31 |
59 |
734 |
29 |
58 |
735 |
31 |
53 |
736 |
33 |
51 |
737 |
33 |
48 |
738 |
27 |
44 |
739 |
21 |
52 |
740 |
13 |
57 |
741 |
12 |
56 |
742 |
10 |
64 |
743 |
22 |
47 |
744 |
15 |
74 |
745 |
8 |
66 |
746 |
34 |
47 |
747 |
18 |
71 |
748 |
9 |
57 |
749 |
11 |
55 |
750 |
12 |
57 |
751 |
10 |
61 |
752 |
16 |
53 |
753 |
12 |
75 |
754 |
6 |
70 |
755 |
12 |
55 |
756 |
24 |
50 |
757 |
28 |
60 |
758 |
28 |
64 |
759 |
23 |
60 |
760 |
20 |
56 |
761 |
26 |
50 |
762 |
28 |
55 |
763 |
18 |
56 |
764 |
15 |
52 |
765 |
11 |
59 |
766 |
16 |
59 |
767 |
34 |
54 |
768 |
16 |
82 |
769 |
15 |
64 |
770 |
36 |
53 |
771 |
45 |
64 |
772 |
41 |
59 |
773 |
34 |
50 |
774 |
27 |
45 |
775 |
22 |
52 |
776 |
18 |
55 |
777 |
26 |
54 |
778 |
39 |
62 |
779 |
37 |
71 |
780 |
32 |
58 |
781 |
24 |
48 |
782 |
14 |
59 |
783 |
7 |
59 |
784 |
7 |
55 |
785 |
18 |
49 |
786 |
40 |
62 |
787 |
44 |
73 |
788 |
41 |
68 |
789 |
35 |
48 |
790 |
29 |
54 |
791 |
22 |
69 |
792 |
46 |
53 |
793 |
59 |
71 |
794 |
69 |
68 |
795 |
75 |
47 |
796 |
62 |
32 |
797 |
48 |
35 |
798 |
27 |
59 |
799 |
13 |
58 |
800 |
14 |
54 |
801 |
21 |
53 |
802 |
23 |
56 |
803 |
23 |
57 |
804 |
23 |
65 |
805 |
13 |
65 |
806 |
9 |
64 |
807 |
27 |
56 |
808 |
26 |
78 |
809 |
40 |
61 |
810 |
35 |
76 |
811 |
28 |
66 |
812 |
23 |
57 |
813 |
16 |
50 |
814 |
11 |
53 |
815 |
9 |
57 |
816 |
9 |
62 |
817 |
27 |
57 |
818 |
42 |
69 |
819 |
47 |
75 |
820 |
53 |
67 |
821 |
61 |
62 |
822 |
63 |
53 |
823 |
60 |
54 |
824 |
56 |
44 |
825 |
49 |
39 |
826 |
39 |
35 |
827 |
30 |
34 |
828 |
33 |
46 |
829 |
44 |
56 |
830 |
50 |
56 |
831 |
44 |
52 |
832 |
38 |
46 |
833 |
33 |
44 |
834 |
29 |
45 |
835 |
24 |
46 |
836 |
18 |
52 |
837 |
9 |
55 |
838 |
10 |
54 |
839 |
20 |
53 |
840 |
27 |
58 |
841 |
29 |
59 |
842 |
30 |
62 |
843 |
30 |
65 |
844 |
27 |
66 |
845 |
32 |
58 |
846 |
40 |
56 |
847 |
41 |
57 |
848 |
18 |
73 |
849 |
15 |
55 |
850 |
18 |
50 |
851 |
17 |
52 |
852 |
20 |
49 |
853 |
16 |
62 |
854 |
4 |
67 |
855 |
2 |
64 |
856 |
7 |
54 |
857 |
10 |
50 |
858 |
9 |
57 |
859 |
5 |
62 |
860 |
12 |
51 |
861 |
14 |
65 |
862 |
9 |
64 |
863 |
31 |
50 |
864 |
30 |
78 |
865 |
21 |
65 |
866 |
14 |
51 |
867 |
10 |
55 |
868 |
6 |
59 |
869 |
7 |
59 |
870 |
19 |
54 |
871 |
23 |
61 |
872 |
24 |
62 |
873 |
34 |
61 |
874 |
51 |
67 |
875 |
60 |
66 |
876 |
58 |
55 |
877 |
60 |
52 |
878 |
64 |
55 |
879 |
68 |
51 |
880 |
63 |
54 |
881 |
64 |
50 |
882 |
68 |
58 |
883 |
73 |
47 |
884 |
63 |
40 |
885 |
50 |
38 |
886 |
29 |
61 |
887 |
14 |
61 |
888 |
14 |
53 |
889 |
42 |
6 |
890 |
58 |
6 |
891 |
58 |
6 |
892 |
77 |
39 |
893 |
93 |
56 |
894 |
93 |
44 |
895 |
93 |
37 |
896 |
93 |
31 |
897 |
93 |
25 |
898 |
93 |
26 |
899 |
93 |
27 |
900 |
93 |
25 |
901 |
93 |
21 |
902 |
93 |
22 |
903 |
93 |
24 |
904 |
93 |
23 |
905 |
93 |
27 |
906 |
93 |
34 |
907 |
93 |
32 |
908 |
93 |
26 |
909 |
93 |
31 |
910 |
93 |
34 |
911 |
93 |
31 |
912 |
93 |
33 |
913 |
93 |
36 |
914 |
93 |
37 |
915 |
93 |
34 |
916 |
93 |
30 |
917 |
93 |
32 |
918 |
93 |
35 |
919 |
93 |
35 |
920 |
93 |
32 |
921 |
93 |
28 |
922 |
93 |
23 |
923 |
94 |
18 |
924 |
95 |
18 |
925 |
96 |
17 |
926 |
95 |
13 |
927 |
96 |
10 |
928 |
95 |
9 |
929 |
95 |
7 |
930 |
95 |
7 |
931 |
96 |
7 |
932 |
96 |
6 |
933 |
96 |
6 |
934 |
95 |
6 |
935 |
90 |
6 |
936 |
69 |
43 |
937 |
76 |
62 |
938 |
93 |
47 |
939 |
93 |
39 |
940 |
93 |
35 |
941 |
93 |
34 |
942 |
93 |
36 |
943 |
93 |
39 |
944 |
93 |
34 |
945 |
93 |
26 |
946 |
93 |
23 |
947 |
93 |
24 |
948 |
93 |
24 |
949 |
93 |
22 |
950 |
93 |
19 |
951 |
93 |
17 |
952 |
93 |
19 |
953 |
93 |
22 |
954 |
93 |
24 |
955 |
93 |
23 |
956 |
93 |
20 |
957 |
93 |
20 |
958 |
94 |
19 |
959 |
95 |
19 |
960 |
95 |
17 |
961 |
96 |
13 |
962 |
95 |
10 |
963 |
96 |
9 |
964 |
95 |
7 |
965 |
95 |
7 |
966 |
95 |
7 |
967 |
95 |
6 |
968 |
96 |
6 |
969 |
96 |
6 |
970 |
89 |
6 |
971 |
68 |
6 |
972 |
57 |
6 |
973 |
66 |
32 |
974 |
84 |
52 |
975 |
93 |
46 |
976 |
93 |
42 |
977 |
93 |
36 |
978 |
93 |
28 |
979 |
93 |
23 |
980 |
93 |
19 |
981 |
93 |
16 |
982 |
93 |
15 |
983 |
93 |
16 |
984 |
93 |
15 |
985 |
93 |
14 |
986 |
93 |
15 |
987 |
93 |
16 |
988 |
94 |
15 |
989 |
93 |
32 |
990 |
93 |
45 |
991 |
93 |
43 |
992 |
93 |
37 |
993 |
93 |
29 |
994 |
93 |
23 |
995 |
93 |
20 |
996 |
93 |
18 |
997 |
93 |
16 |
998 |
93 |
17 |
999 |
93 |
16 |
1000 |
93 |
15 |
1001 |
93 |
15 |
1002 |
93 |
15 |
1003 |
93 |
14 |
1004 |
93 |
15 |
1005 |
93 |
15 |
1006 |
93 |
14 |
1007 |
93 |
13 |
1008 |
93 |
14 |
1009 |
93 |
14 |
1010 |
93 |
15 |
1011 |
93 |
16 |
1012 |
93 |
17 |
1013 |
93 |
20 |
1014 |
93 |
22 |
1015 |
93 |
20 |
1016 |
93 |
19 |
1017 |
93 |
20 |
1018 |
93 |
19 |
1019 |
93 |
19 |
1020 |
93 |
20 |
1021 |
93 |
32 |
1022 |
93 |
37 |
1023 |
93 |
28 |
1024 |
93 |
26 |
1025 |
93 |
24 |
1026 |
93 |
22 |
1027 |
93 |
22 |
1028 |
93 |
21 |
1029 |
93 |
20 |
1030 |
93 |
20 |
1031 |
93 |
20 |
1032 |
93 |
20 |
1033 |
93 |
19 |
1034 |
93 |
18 |
1035 |
93 |
20 |
1036 |
93 |
20 |
1037 |
93 |
20 |
1038 |
93 |
20 |
1039 |
93 |
19 |
1040 |
93 |
18 |
1041 |
93 |
18 |
1042 |
93 |
17 |
1043 |
93 |
16 |
1044 |
93 |
16 |
1045 |
93 |
15 |
1046 |
93 |
16 |
1047 |
93 |
18 |
1048 |
93 |
37 |
1049 |
93 |
48 |
1050 |
93 |
38 |
1051 |
93 |
31 |
1052 |
93 |
26 |
1053 |
93 |
21 |
1054 |
93 |
18 |
1055 |
93 |
16 |
1056 |
93 |
17 |
1057 |
93 |
18 |
1058 |
93 |
19 |
1059 |
93 |
21 |
1060 |
93 |
20 |
1061 |
93 |
18 |
1062 |
93 |
17 |
1063 |
93 |
17 |
1064 |
93 |
18 |
1065 |
93 |
18 |
1066 |
93 |
18 |
1067 |
93 |
19 |
1068 |
93 |
18 |
1069 |
93 |
18 |
1070 |
93 |
20 |
1071 |
93 |
23 |
1072 |
93 |
25 |
1073 |
93 |
25 |
1074 |
93 |
24 |
1075 |
93 |
24 |
1076 |
93 |
22 |
1077 |
93 |
22 |
1078 |
93 |
22 |
1079 |
93 |
19 |
1080 |
93 |
16 |
1081 |
95 |
17 |
1082 |
95 |
37 |
1083 |
93 |
43 |
1084 |
93 |
32 |
1085 |
93 |
27 |
1086 |
93 |
26 |
1087 |
93 |
24 |
1088 |
93 |
22 |
1089 |
93 |
22 |
1090 |
93 |
22 |
1091 |
93 |
23 |
1092 |
93 |
22 |
1093 |
93 |
22 |
1094 |
93 |
23 |
1095 |
93 |
23 |
1096 |
93 |
23 |
1097 |
93 |
22 |
1098 |
93 |
23 |
1099 |
93 |
23 |
1100 |
93 |
23 |
1101 |
93 |
25 |
1102 |
93 |
27 |
1103 |
93 |
26 |
1104 |
93 |
25 |
1105 |
93 |
27 |
1106 |
93 |
27 |
1107 |
93 |
27 |
1108 |
93 |
24 |
1109 |
93 |
20 |
1110 |
93 |
18 |
1111 |
93 |
17 |
1112 |
93 |
17 |
1113 |
93 |
18 |
1114 |
93 |
18 |
1115 |
93 |
18 |
1116 |
93 |
19 |
1117 |
93 |
22 |
1118 |
93 |
22 |
1119 |
93 |
19 |
1120 |
93 |
17 |
1121 |
93 |
17 |
1122 |
93 |
18 |
1123 |
93 |
18 |
1124 |
93 |
19 |
1125 |
93 |
19 |
1126 |
93 |
20 |
1127 |
93 |
19 |
1128 |
93 |
20 |
1129 |
93 |
25 |
1130 |
93 |
30 |
1131 |
93 |
31 |
1132 |
93 |
26 |
1133 |
93 |
21 |
1134 |
93 |
18 |
1135 |
93 |
20 |
1136 |
93 |
25 |
1137 |
93 |
24 |
1138 |
93 |
21 |
1139 |
93 |
21 |
1140 |
93 |
22 |
1141 |
93 |
22 |
1142 |
93 |
28 |
1143 |
93 |
29 |
1144 |
93 |
23 |
1145 |
93 |
21 |
1146 |
93 |
18 |
1147 |
93 |
16 |
1148 |
93 |
16 |
1149 |
93 |
16 |
1150 |
93 |
17 |
1151 |
93 |
17 |
1152 |
93 |
17 |
1153 |
93 |
17 |
1154 |
93 |
23 |
1155 |
93 |
26 |
1156 |
93 |
22 |
1157 |
93 |
18 |
1158 |
93 |
16 |
1159 |
93 |
16 |
1160 |
93 |
17 |
1161 |
93 |
19 |
1162 |
93 |
18 |
1163 |
93 |
16 |
1164 |
93 |
19 |
1165 |
93 |
22 |
1166 |
93 |
25 |
1167 |
93 |
29 |
1168 |
93 |
27 |
1169 |
93 |
22 |
1170 |
93 |
18 |
1171 |
93 |
16 |
1172 |
93 |
19 |
1173 |
93 |
19 |
1174 |
93 |
17 |
1175 |
93 |
17 |
1176 |
93 |
17 |
1177 |
93 |
16 |
1178 |
93 |
16 |
1179 |
93 |
15 |
1180 |
93 |
16 |
1181 |
93 |
15 |
1182 |
93 |
17 |
1183 |
93 |
21 |
1184 |
93 |
30 |
1185 |
93 |
53 |
1186 |
93 |
54 |
1187 |
93 |
38 |
1188 |
93 |
30 |
1189 |
93 |
24 |
1190 |
93 |
20 |
1191 |
95 |
20 |
1192 |
96 |
18 |
1193 |
96 |
15 |
1194 |
96 |
11 |
1195 |
95 |
9 |
1196 |
95 |
8 |
1197 |
96 |
7 |
1198 |
94 |
33 |
1199 |
93 |
46 |
1200 |
93 |
37 |
1201 |
16 |
8 |
1202 |
0 |
0 |
1203 |
0 |
0 |
1204 |
0 |
0 |
1205 |
0 |
0 |
1206 |
0 |
0 |
1207 |
0 |
0 |
1208 |
0 |
0 |
1209 |
0 |
0 |
( 1 ) Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 13. oktobra Direktīva 98/70/EK, kas attiecas uz benzīna un dīzeļdegvielu kvalitāti un ar ko groza Padomes Direktīvu 93/12/EEK (OV L 350, 28.12.1998., 58. lpp.).
( 2 ) Komisijas 2016. gada 19. decembra Īstenošanas regula (ES) 2017/656, ar ko nosaka administratīvās prasības attiecībā uz autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas iekšdedzes motoru emisiju robežvērtībām un tipa apstiprināšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1628 (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 364. lpp.).
( 3 ) Komisijas 2016. gada 19. decembra Deleģētā regula (ES) 2017/655, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1628 attiecībā uz tādu gāzveida piesārņotāju emisiju uzraudzību, ko rada ekspluatācijā esoši iekšdedzes motori, kas uzstādīti autoceļiem neparedzētā mobilajā tehnikā (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 334. lpp.).
( 4 ) http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29glob_registry.html
( 5 ) Šim nolūkam nav jāizmanto kalibrēšanas gāze.
( 6 ) Stehiometriskā gaisa un degvielas attiecība automobiļu degvielā – SAE J1829, 1987. gada jūnijs. Džons Heivuds “Iekšdedzes motora pamatkoncepcija” (John B. Heywood, Internal combustion engine fundamentals), McGraw-Hill, 1988, 3.4. nodaļa “Sadedzes stehiometrija” (68.–72. lpp.)
( 7 ) Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 5. septembra Direktīva 2007/46/EK, ar ko izveido sistēmu mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanai (OV L 263, 9.10.2007., 1. lpp.).