EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 02006R1367-20230429
Regulation (EC) No 1367/2006 of the European Parliament and of the Council of 6 September 2006 on the application of the provisions of the Aarhus Convention on Access to Information, Public Participation in Decision-making and Access to Justice in Environmental Matters to Union institutions and bodies
Consolidated text: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1367/2006 (2006. gada 6. septembris) par to, kā Savienības iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1367/2006 (2006. gada 6. septembris) par to, kā Savienības iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem
02006R1367 — LV — 29.04.2023 — 002.001
Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK) Nr. 1367/2006 (2006. gada 6. septembris) par to, kā ►M1 Savienības ◄ iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (OV L 264, 25.9.2006., 13. lpp) |
Grozīta ar:
|
|
Oficiālais Vēstnesis |
||
Nr. |
Lappuse |
Datums |
||
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2021/1767 (2021. gada 6. oktobris), |
L 356 |
1 |
8.10.2021 |
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK) Nr. 1367/2006
(2006. gada 6. septembris)
par to, kā ►M1 Savienības ◄ iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem
I SADAĻA
VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
1. pants
Mērķis
Šīs regulas mērķis ir veicināt to pienākumu īstenošanu, kas izriet no ANO/EEK Konvencijas par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem, turpmāk – “Orhūsas Konvencija”, paredzot noteikumus par konvencijas piemērošanu ►M1 Savienības ◄ iestādēm un struktūrām, jo īpaši:
garantējot tiesības piekļūt vides informācijai, ko saņēmušas vai sagatavojušas ►M1 Savienības ◄ iestādes vai struktūras un kas ir to rīcībā, kā arī izklāstot pamatnosacījumus un praktiskus pasākumus šo tiesību izmantošanai;
nodrošinot, ka vides informācija kļūst arvien plašāk pieejama un ir publiski izplatīta, lai panāktu pēc iespējas plašāku sistemātisku vides informācijas publisku pieejamību un izplatīšanu. Tālab jo īpaši veicina datoru sakaru un/vai elektronisko tehnoloģiju izmantošanu – ja tie ir pieejami;
paredzot sabiedrības dalību ar vidi saistītu plānu un programmu izstrādē;
dodot iespēju ►M1 Savienības ◄ līmenī griezties tiesā saistībā ar vides jautājumiem atbilstīgi šajā regulā paredzētajiem nosacījumiem.
2. pants
Definīcijas
Šajā regulā:
“pieprasījuma iesniedzējs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas pieprasa vides informāciju;
“sabiedrība” ir viena vai vairākas fiziskas vai juridiskas personas un to apvienības, organizācijas vai grupas;
“ ►M1 Savienības ◄ iestāde vai struktūra” ir jebkura publiska iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra, kas izveidota ar ►M1 LESD ◄ vai pamatojoties uz to, izņemot gadījumos, kad tā īsteno tiesu vai likumdevēju varu. Tomēr II sadaļas noteikumus piemēro ►M1 Savienības ◄ iestādēm un struktūrām, kad tās īsteno likumdevēju varu;
“vides informācija” ir jebkura informācija rakstiskā, vizuālā, audio, elektroniskā vai jebkurā citā materiālā formā par:
vides elementu, piemēram, gaisa un atmosfēras, ūdeņu, augsnes, zemes, ainavu un dabas teritoriju, tostarp mitrāju, piekrastes un jūras teritoriju, stāvokli, bioloģisko daudzveidību un tās komponentiem, tostarp ģenētiski modificētiem organismiem, un par šo elementu mijiedarbību;
tādiem faktoriem kā vielas, enerģija, troksnis, starojums vai atkritumi, tostarp radioaktīvie atkritumi, emisija, izplūde un cita veida novadīšana vidē, kas ietekmē vai var ietekmēt i) apakšpunktā minētos vides elementus;
tādiem pasākumiem (arī administratīviem pasākumiem) kā politika, tiesību akti, plāni, programmas, nolīgumi vides jomā un darbības, kas ietekmē vai var ietekmēt i) un ii) apakšpunktā minētos vides elementus un faktorus, kā arī pasākumi vai darbības, kuri paredzēti šo elementu aizsardzībai;
ziņojumiem attiecībā uz tiesību aktu īstenošanu vides jomā;
izmaksu un ieguvumu analīzi un citādu ekonomisko analīzi un pieņēmumiem, ko izmanto saistībā ar iii) apakšpunktā minētajiem pasākumiem un darbībām;
cilvēku veselības stāvokli un drošību, vajadzības gadījumā arī barošanās ķēdes piesārņojumu, cilvēku dzīves apstākļiem, kultūras objektiem un celtnēm, ciktāl tos ietekmē vai var ietekmēt i) apakšpunktā minēto vides elementu stāvoklis, vai – ar minēto elementu starpniecību – jebkurš no ii) un iii) apakšpunktā minētajiem faktoriem;
“ar vidi saistīti plāni un programmas” ir plāni un programmas:
kas būtu jāsagatavo un vajadzības gadījumā jāpieņem ►M1 Savienības ◄ iestādei vai struktūrai;
kas prasīti saskaņā ar normatīviem vai administratīviem aktiem; un
Vispārējas vides rīcības programmas arī uzskata par ar vidi saistītiem plāniem un programmām.
Šī definīcija neietver finanšu vai budžeta plānus un programmas, proti, tās, kas paredz to, kā konkrēti projekti vai darbības būtu jāfinansē, vai ir saistītas ar ierosinātiem gada budžetiem, nedz arī ietver ►M1 Savienības ◄ iestāžu vai struktūru iekšējās darba programmas vai ārkārtas pasākumu plānus vai programmas, kas paredzētas tikai tādēļ, lai nodrošinātu civilo aizsardzību;
“tiesību akti vides jomā” ir ►M1 Savienības ◄ tiesību akti, kas, neatkarīgi no to tiesiskā pamata, veicina ►M1 Savienības ◄ vides politikas mērķu sasniegšanu, kā noteikts ►M1 LESD ◄ : saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti, aizsargāt cilvēku veselību, apdomīgi un racionāli izmantot dabas resursus un starptautiskā līmenī veicināt pasākumus, kas risina reģionu vai pasaules mēroga vides problēmas;
“administratīvs akts” ir jebkurš tāds ►M1 Savienības ◄ iestādes vai struktūras pieņemts neleģislatīvs akts, kam ir juridiskas sekas un ārēja ietekme un kas ietver noteikumus, kuri var pārkāpt tiesību aktus vides jomā regulas 2. panta 1. punkta f) apakšpunkta nozīmē;
“administratīva bezdarbība” ir tad, kad ►M1 Savienības ◄ iestāde vai struktūra nepieņem neleģislatīvu aktu, kam ir juridiskas sekas un ārēja ietekme, ja šāda akta nepieņemšana var pārkāpt tiesību aktus vides jomā regulas 2. panta 1. punkta f) apakšpunkta nozīmē.
Administratīvi akti un administratīva bezdarbība neietver pasākumus vai bezdarbību, ko veic ►M1 Savienības ◄ iestāde vai struktūra, kura darbojas kā administratīvās pārskatīšanas struktūra, piemēram, atbilstīgi:
►M1 LESD ◄ 81., 82., 86. un 87. pantam (konkurences noteikumi);
►M1 LESD ◄ 226. un 228. pantam (pārkāpuma lietas izskatīšana);
►M1 LESD ◄ 195. pantam (ombuda veiktā izmeklēšana);
►M1 LESD ◄ 280. pantam (lietas, ko izskata Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai).
II SADAĻA
PIEEJA VIDES INFORMĀCIJAI
3. pants
Regulas (EK) Nr. 1049/2001 piemērošana
Regula (EK) Nr. 1049/2001 attiecas uz jebkura pieprasījuma iesniedzēja pieprasījumu piekļūt vides informācijai, kas ir ►M1 Savienības ◄ iestāžu un struktūru rīcībā, bez diskriminācijas pilsonības, tautības vai dzīvesvietas dēļ un – attiecībā uz juridisku personu – bez diskriminācijas juridiskās adreses vai faktiskās darbības vietas dēļ.
Šīs regulas nolūkā vārdu “iestāde” Regulā (EK) Nr. 1049/2001 lasa kā “ ►M1 Savienības ◄ iestāde vai struktūra”.
4. pants
Vides informācijas savākšana un izplatīšana
►M1 Savienības ◄ iestādes un struktūras apkopo vides informāciju, kas saistīta ar to funkcijām un ir to rīcībā, lai to aktīvi un sistemātiski izplatītu sabiedrībā, jo īpaši izmantojot datoru sakarus un/vai elektroniskās tehnoloģijas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 11. panta 1. un 2. punktu un 12. punktu. Tās nodrošina, lai vides informāciju arvien vairāk apkopotu elektroniskajās datubāzēs, kas ir viegli pieejamas sabiedrībai, izmantojot publiskos telekomunikāciju tīklus. Lai šo panāktu, tās ievieto datubāzēs vides informāciju, kas ir to rīcībā, un šīs datubāzes aprīko ar meklēšanas rīkiem un cita veida programmām, kas paredzētas, lai palīdzētu sabiedrībai sameklēt tai vajadzīgo informāciju.
Informācijā, ko sniedz ar datoru sakaru un/vai elektronisko tehnoloģiju starpniecību, nav obligāti jāietilpst informācijai, kas ir apkopota pirms šīs regulas stāšanās spēkā, ja vien tā jau nav pieejama elektroniskā formā. ►M1 Savienības ◄ iestādes un struktūras tiktāl, ciktāl tas iespējams, norāda, kur atrodama informācija, kas savākta pirms šīs regulas stāšanās spēkā un kas nav pieejama elektroniskā formā.
►M1 Savienības ◄ iestādes un struktūras veic visus lietderīgos pasākumus, lai to rīcībā esošā vides informācija būtu tādā formā vai formātā, ka to var viegli pavairot un saņemt, izmantojot datoru sakarus vai citus elektroniskos līdzekļus.
Pieejamo un izplatāmo vides informāciju pēc vajadzības atjaunina. Papildus Regulas (EK) Nr. 1049/2001 12. panta 2. un 3. punktā un 13. panta 1. un 2. punktā uzskaitītajiem dokumentiem minētās datubāzes vai reģistri ietver šādus dokumentus:
starptautisko līgumu, konvenciju vai nolīgumu un ►M1 Savienības ◄ tiesību aktu tekstus vides jomā vai saistībā ar to, kā arī ar vidi saistītu politikas dokumentu, plānu un programmu tekstus;
ziņojumus par panākumiem attiecībā uz a) apakšpunktā minēto dokumentu īstenošanu, ja tie ir sagatavoti vai glabājas elektroniskā formā ►M1 Savienības ◄ iestādēs vai struktūrās;
ziņojumus par vides stāvokli, kā minēts 4. punktā;
datus vai datu kopsavilkumus pēc to darbību monitoringa, kuras ietekmē vai var ietekmēt vidi;
atļaujas, kam ir būtiska ietekme uz vidi, un vienošanās vides jomā, vai norādes, kur šo informāciju var pieprasīt vai kur tai var piekļūt;
pētījumus par ietekmi uz vidi un riska novērtējumus attiecībā uz vides elementiem, vai norādi, kur šo informāciju var pieprasīt vai kur tai var piekļūt.
5. pants
Vides informācijas kvalitāte
6. pants
Izņēmumu piemērošana pieprasījumiem piekļūt vides informācijai
7. pants
Pieprasījumi piekļūt vides informācijai, kas nav ►M1 Savienības ◄ iestādes vai struktūras rīcībā
Ja ►M1 Savienības ◄ iestāde vai struktūra saņem pieprasījumu piekļūt vides informācijai un ja tās rīcībā nav šīs informācijas, tā, cik drīz vien iespējams, bet ilgākais 15 darbadienās, informē pieprasījuma iesniedzēju par ►M1 Savienības ◄ iestādi vai struktūru vai publisku institūciju Direktīvas 2003/4/EK nozīmē, kur pēc tās ieskatiem ir iespējams griezties attiecīgās informācijas saņemšanai, vai arī pārsūta pieprasījumu uz atbilstošu ►M1 Savienības ◄ iestādi vai struktūru vai publisku institūciju, attiecīgi informējot pieprasījuma iesniedzēju.
8. pants
Sadarbība
Gadījumā, ja cilvēku darbība vai dabiski cēloņi radījuši jebkādu nenovēršamu apdraudējumu cilvēku veselībai, dzīvībai vai videi, ►M1 Savienības ◄ iestādes un struktūras, saņēmušas Direktīvas 2003/4/EK nozīmē esošo publisko institūciju pieteikumu, sadarbojas ar attiecīgajām publiskajām institūcijām un tām palīdz, lai tās varētu tai sabiedrības daļai, kas varētu būt apdraudēta, tūlīt un bez kavēšanās izplatīt visu vides informāciju, kas varētu palīdzēt tai veikt pasākumus, lai novērstu vai mazinātu iespējamo kaitējumu, ko izraisa apdraudējums, ciktāl šī informācija ir ►M1 Savienības ◄ iestāžu un struktūru un/vai šo publisko institūciju rīcībā vai to glabā šo ►M1 Savienības ◄ iestāžu un struktūru un/vai šo publisko institūciju uzdevumā.
Pirmo daļu piemēro, neskarot nekādus konkrētus pienākumus, kas paredzēti ar ►M1 Savienības ◄ tiesību aktiem, jo īpaši ar Lēmumu Nr. 2119/98/EK un Lēmumu Nr. 1786/2002/EK.
III SADAĻA
SABIEDRĪBAS DALĪBA ATTIECĪBĀ UZ AR VIDI SAISTĪTIEM PLĀNIEM UN PROGRAMMĀM
9. pants
►M1 Savienības ◄ iestādes un struktūras nodrošina, ka 2. punktā minēto sabiedrības daļu informē vai nu ar publisku paziņojumu, vai arī citā piemērotā veidā, piemēram, elektroniskajos plašsaziņas līdzekļos, ja tie ir pieejami, par:
priekšlikuma projektu, ja tas ir pieejams;
vides informāciju vai novērtējumu, kas attiecas uz sagatavošanā esošo plānu vai programmu, ja tas ir pieejams; un
praktiskiem pasākumiem dalībai, tostarp:
administratīvo vienību, no kuras var iegūt attiecīgo informāciju;
administratīvo vienību, kurai var iesniegt komentārus, atzinumus vai jautājumus; un
pamatotiem termiņiem, atvēlot pietiekamu laiku, lai sabiedrība tiktu informēta un varētu sagatavoties un efektīvi piedalīties ar vidi saistītu lēmumu pieņemšanā.
IV SADAĻA
IEKŠĒJĀ PĀRSKATĪŠANA UN GRIEŠANĀS TIESĀ
10. pants
Pieprasījums veikt administratīvu aktu iekšēju pārskatīšanu
Šādus pieprasījumus iesniedz rakstiski un termiņā, kas nepārsniedz astoņas nedēļas pēc administratīvā akta pieņemšanas, paziņošanas vai publicēšanas, atkarībā no tā, kura no šīm darbībām notiek vēlāk, vai – ja ir konstatēta iespējama administratīva bezdarbība – astoņas nedēļas pēc dienas, kad administratīvais akts bija vajadzīgs. Pieprasījumā norāda pārskatīšanas pamatojumu.
Ja neatkarīgi no pienācīgas rūpības attiecīgā ►M1 Savienības ◄ iestāde vai struktūra nevar veikt darbības saskaņā ar 2. punktu, tā cik drīz vien iespējams un vēlākais tajā punktā minētajā laikposmā informē nevalstisku organizāciju, kas iesniedza pieprasījumu, par savas kavēšanās iemesliem un par to, kad tā paredz veikt darbības.
Jebkurā gadījumā Savienības iestāde vai struktūra rīkojas 22 nedēļu laikā pēc 1. punkta otrajā daļā noteiktā astoņu nedēļu termiņa.
11. pants
Kritēriji, lai iegūtu tiesības pieprasīt iekšēju pārskatīšanu ►M1 Savienības ◄ līmenī
Nevalstiska organizācija ir tiesīga saskaņā ar 10. pantu iesniegt pieprasījumu veikt iekšēju pārskatīšanu ar nosacījumu, ka:
atbilstīgi attiecīgas dalībvalsts tiesību aktiem vai praksei tā ir neatkarīga bezpeļņas juridiska persona;
tās galvenais apliecinātais mērķis ir veicināt vides aizsardzību saistībā ar tiesību aktiem vides jomā;
tā ir pastāvējusi ilgāk par diviem gadiem un aktīvi īsteno mērķi, kas minēts b) apakšpunktā;
priekšmets, uz ko attiecas pieprasījums veikt iekšēju pārskatīšanu, ir ietverts tās mērķī un darbībās.
Pieprasījumu veikt iekšēju pārskatīšanu var iesniegt arī citi sabiedrības locekļi, ievērojot šādus nosacījumus:
viņi pierāda savu tiesību aizskārumu, ko izraisījis iespējamais Savienības vides tiesību aktu pārkāpums, un to, ka salīdzinājumā ar sabiedrību kopumā šāds aizskārums viņus skar tieši; vai
viņi apliecina pietiekamu sabiedrības interesi un to, ka pieprasījumu atbalsta vismaz 4 000 sabiedrības locekļu, kas dzīvo vai ir iedibināti vismaz piecās dalībvalstīs, un no katras no minētajām dalībvalstīm ir vismaz 250 attiecīgo sabiedrības locekļu.
Pirmajā daļā minētajos gadījumos sabiedrības locekļus pārstāv nevalstiska organizācija, kas atbilst 1. punktā izklāstītajiem kritērijiem, vai jurists, kas ir pilnvarots praktizēt dalībvalsts tiesā. Minētā nevalstiskā organizācija vai jurists sadarbojas ar attiecīgo Savienības iestādi vai struktūru, lai attiecīgā gadījumā konstatētu, ka ir izpildīti pirmās daļas b) apakšpunktā minētie kvantitatīvie nosacījumi, un pēc pieprasījuma sniedz papildu pierādījumus.
11.a pants
Pieprasījumu un galīgo lēmumu publicēšana un tiešsaistes sistēmas pieprasījumu saņemšanai
12. pants
Griešanās Tiesā
V SADAĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
13. pants
Piemērošanas pasākumi
Ja vajadzīgs, ►M1 Savienības ◄ iestādes un struktūras savu reglamentu pielāgo šai regulai. Minētie pielāgojumi stājas spēkā 2007. gada 28. jūnijā.
14. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2007. gada 28. jūnija.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.