EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 62012CJ0080
Felixstowe Dock and Railway Company u.c.
Felixstowe Dock and Railway Company u.c.
Lieta C‑80/12
Felixstowe Dock and Railway Company Ltd u.c.
pret
The Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs
(First-tier Tribunal (Tax Chamber) lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu)
“Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu — Brīvība veikt uzņēmējdarbību — Uzņēmumu ienākuma nodokļi — Nodokļu atvieglojums — Sabiedrību grupas un konsorciji — Valsts tiesību akti, kas atļauj zaudējumu nodošanu starp sabiedrību, kas ietilpst konsorcijā, un sabiedrību, kas ietilpst sabiedrību grupā, un starp šīm divām sabiedrībām pastāv saikne, ko veido “saistītājsabiedrība”, kas ietilpst gan sabiedrību grupā, gan konsorcijā — “Saistītājsabiedrībai” noteiktā valstspiederības prasība — Diskriminācija juridiskās adreses dēļ — Sabiedrību grupas galīgais mātesuzņēmums, kas reģistrēts trešajā valstī un kuram pieder sabiedrības, kuras lūdz pārņemt zaudējumus, izmantojot trešajās valstīs reģistrētas sabiedrības”
Kopsavilkums – Tiesas (virspalāta) 2014. gada 1. aprīļa spriedums
Personu brīva pārvietošanās – Brīvība veikt uzņēmējdarbību – Nodokļu tiesību akti – Uzņēmumu ienākuma nodoklis – Nodokļu atvieglojums – Valsts tiesību akti, kas izslēdzzaudējumu nodošanu starp sabiedrību, kas ietilpst konsorcijā, un sabiedrību, kas ietilpst sabiedrību grupā, un starp šīm divām sabiedrībām pastāv saikne, ko veido “saistītājsabiedrība”, kas ietilpst gan sabiedrību grupā, gan konsorcijā – Nepieļaujamība – Pamatojums – Pilnvaru uzlikt nodokļus vienlīdzīgs sadalījums starp dalībvalstīm – Cīņa pret ļaunprātīgu rīcību un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas – Neesamība
(LESD 49. un 54. pants)
LESD 49. un 54. pants ir jāinterpretē tādējādi, ka tiem ir pretrunā dalībvalsts tiesību akti, kas grupā ietilpstošai sabiedrībai rezidentei atļauj iespēju pārņemt zaudējumus, kas radušies citai konsorcijā ietilpstošai sabiedrībai rezidentei, ja “saistītājsabiedrība”, kas ietilpst gan šajā grupā, gan šajā konsorcijā, arī rezidē minētajā dalībvalstī un turklāt neatkarīgi no to sabiedrību rezidences, kurām pašām vai izmantojot starpniecības sabiedrības pieder saistītājsabiedrības un citu sabiedrību, uz kurām attiecas zaudējumu nodošana, kapitāls, lai gan šāda iespēja tajos nav paredzēta, ja saistītājsabiedrība ir reģistrēta citā dalībvalstī.
Šī atšķirīgā attieksme padara nodokļu ziņā mazāk pievilcīgu iespēju saistītājsabiedrībai veikt uzņēmējdarbību citā dalībvalstī, jo ar valsts tiesību aktiem iepriekš minētās nodokļu priekšrocības tiek piešķirtas vienīgi rezidentes saistītājsabiedrības gadījumā.
Lai šāda atšķirīga attieksme būtu saderīga ar LESD noteikumiem par brīvību veikt uzņēmējdarbību, tai ir jāattiecas uz situācijām, kuras nav objektīvi salīdzināmas, līdz ar to ir jāpārbauda arī pārrobežu situācijas salīdzināmība ar valsts iekšējo situāciju, ņemot vērā ar attiecīgajām valsts tiesību normām sasniedzamo mērķi, un tai ir arī jābūt pamatotai ar primāriem vispārējo interešu apsvērumiem.
Attiecībā uz salīdzināmību nav strīda par to, ka sabiedrības, kuras ir nodokļu maksātājas un kas ir savienotas ar šajā dalībvalstī reģistrētu saistītājsabiedrību, un sabiedrības, kas ir savienotas ar citā dalībvalstī reģistrētu saistītājsabiedrību, ņemot vērā tādu nodokļa režīma mērķi kā pamatlietā, ir objektīvi salīdzināmās situācijās attiecībā uz iespēju, izmantojot grupas nodokļu atvieglojumu konsorcijā, savā starpā nodot zaudējumus, kas radušies pirmajā dalībvalstī.
Turklāt brīvības veikt uzņēmējdarbību ierobežojums, par kuru sūdzas pārņēmējsabiedrības, nevar tikt pamatots ar primāriem vispārējo interešu apsvērumiem, kuru mērķis ir saglabāt pilnvaru uzlikt nodokļus līdzsvarotu sadalījumu starp dalībvalstīm vai novērst pilnīgi fiktīvus mehānismus, kuru mērķis ir izvairīties no attiecīgās valsts tiesību aktu ietekmes vai cīnīties pret nodokļu oāzēm.
Turklāt no Savienības tiesībām neizriet neviens noteikums, ka Savienībā rezidējošu sabiedrību akcionāru, fizisku vai juridisku personu izcelsme ietekmētu šo sabiedrību tiesības izmantot brīvību veikt uzņēmējdarbību. Savienības uzņēmuma statuss, ņemot vērā LESD 54. pantu, ir balstīts uz juridiskās adreses atrašanās vietu un tiesību sistēmu, kurai uzņēmums ir piesaistīts, nevis uz tā kapitāldaļu turētāju valstspiederību.
(sal. ar 21., 25., 26., 31., 32., 35., 40., 42. punktu un rezolutīvo daļu)
Lieta C‑80/12
Felixstowe Dock and Railway Company Ltd u.c.
pret
The Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs
(First-tier Tribunal (Tax Chamber) lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu)
“Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu — Brīvība veikt uzņēmējdarbību — Uzņēmumu ienākuma nodokļi — Nodokļu atvieglojums — Sabiedrību grupas un konsorciji — Valsts tiesību akti, kas atļauj zaudējumu nodošanu starp sabiedrību, kas ietilpst konsorcijā, un sabiedrību, kas ietilpst sabiedrību grupā, un starp šīm divām sabiedrībām pastāv saikne, ko veido “saistītājsabiedrība”, kas ietilpst gan sabiedrību grupā, gan konsorcijā — “Saistītājsabiedrībai” noteiktā valstspiederības prasība — Diskriminācija juridiskās adreses dēļ — Sabiedrību grupas galīgais mātesuzņēmums, kas reģistrēts trešajā valstī un kuram pieder sabiedrības, kuras lūdz pārņemt zaudējumus, izmantojot trešajās valstīs reģistrētas sabiedrības”
Kopsavilkums – Tiesas (virspalāta) 2014. gada 1. aprīļa spriedums
Personu brīva pārvietošanās — Brīvība veikt uzņēmējdarbību — Nodokļu tiesību akti — Uzņēmumu ienākuma nodoklis — Nodokļu atvieglojums — Valsts tiesību akti, kas izslēdzzaudējumu nodošanu starp sabiedrību, kas ietilpst konsorcijā, un sabiedrību, kas ietilpst sabiedrību grupā, un starp šīm divām sabiedrībām pastāv saikne, ko veido “saistītājsabiedrība”, kas ietilpst gan sabiedrību grupā, gan konsorcijā — Nepieļaujamība — Pamatojums — Pilnvaru uzlikt nodokļus vienlīdzīgs sadalījums starp dalībvalstīm — Cīņa pret ļaunprātīgu rīcību un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas — Neesamība
(LESD 49. un 54. pants)
LESD 49. un 54. pants ir jāinterpretē tādējādi, ka tiem ir pretrunā dalībvalsts tiesību akti, kas grupā ietilpstošai sabiedrībai rezidentei atļauj iespēju pārņemt zaudējumus, kas radušies citai konsorcijā ietilpstošai sabiedrībai rezidentei, ja “saistītājsabiedrība”, kas ietilpst gan šajā grupā, gan šajā konsorcijā, arī rezidē minētajā dalībvalstī un turklāt neatkarīgi no to sabiedrību rezidences, kurām pašām vai izmantojot starpniecības sabiedrības pieder saistītājsabiedrības un citu sabiedrību, uz kurām attiecas zaudējumu nodošana, kapitāls, lai gan šāda iespēja tajos nav paredzēta, ja saistītājsabiedrība ir reģistrēta citā dalībvalstī.
Šī atšķirīgā attieksme padara nodokļu ziņā mazāk pievilcīgu iespēju saistītājsabiedrībai veikt uzņēmējdarbību citā dalībvalstī, jo ar valsts tiesību aktiem iepriekš minētās nodokļu priekšrocības tiek piešķirtas vienīgi rezidentes saistītājsabiedrības gadījumā.
Lai šāda atšķirīga attieksme būtu saderīga ar LESD noteikumiem par brīvību veikt uzņēmējdarbību, tai ir jāattiecas uz situācijām, kuras nav objektīvi salīdzināmas, līdz ar to ir jāpārbauda arī pārrobežu situācijas salīdzināmība ar valsts iekšējo situāciju, ņemot vērā ar attiecīgajām valsts tiesību normām sasniedzamo mērķi, un tai ir arī jābūt pamatotai ar primāriem vispārējo interešu apsvērumiem.
Attiecībā uz salīdzināmību nav strīda par to, ka sabiedrības, kuras ir nodokļu maksātājas un kas ir savienotas ar šajā dalībvalstī reģistrētu saistītājsabiedrību, un sabiedrības, kas ir savienotas ar citā dalībvalstī reģistrētu saistītājsabiedrību, ņemot vērā tādu nodokļa režīma mērķi kā pamatlietā, ir objektīvi salīdzināmās situācijās attiecībā uz iespēju, izmantojot grupas nodokļu atvieglojumu konsorcijā, savā starpā nodot zaudējumus, kas radušies pirmajā dalībvalstī.
Turklāt brīvības veikt uzņēmējdarbību ierobežojums, par kuru sūdzas pārņēmējsabiedrības, nevar tikt pamatots ar primāriem vispārējo interešu apsvērumiem, kuru mērķis ir saglabāt pilnvaru uzlikt nodokļus līdzsvarotu sadalījumu starp dalībvalstīm vai novērst pilnīgi fiktīvus mehānismus, kuru mērķis ir izvairīties no attiecīgās valsts tiesību aktu ietekmes vai cīnīties pret nodokļu oāzēm.
Turklāt no Savienības tiesībām neizriet neviens noteikums, ka Savienībā rezidējošu sabiedrību akcionāru, fizisku vai juridisku personu izcelsme ietekmētu šo sabiedrību tiesības izmantot brīvību veikt uzņēmējdarbību. Savienības uzņēmuma statuss, ņemot vērā LESD 54. pantu, ir balstīts uz juridiskās adreses atrašanās vietu un tiesību sistēmu, kurai uzņēmums ir piesaistīts, nevis uz tā kapitāldaļu turētāju valstspiederību.
(sal. ar 21., 25., 26., 31., 32., 35., 40., 42. punktu un rezolutīvo daļu)