EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 62016CJ0301
Tiesas spriedums (otrā palāta), 2018. gada 28. februāris.
Eiropas Komisija pret Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd.
Apelācija – Tirdzniecības politika – Dempings – Ķīnas izcelsmes solārā stikla imports – Regula (EK) Nr. 1225/2009 – 2. panta 7. punkta b) un c) apakšpunkts – Uzņēmuma, kas darbojas tirgus ekonomikas apstākļos, statuss – Jēdziens “nozīmīgi izkropļojumi, kas mantoti no agrākās sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas” 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta trešā ievilkuma izpratnē – Nodokļu priekšrocības.
Lieta C-301/16 P.
Tiesas spriedums (otrā palāta), 2018. gada 28. februāris.
Eiropas Komisija pret Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd.
Apelācija – Tirdzniecības politika – Dempings – Ķīnas izcelsmes solārā stikla imports – Regula (EK) Nr. 1225/2009 – 2. panta 7. punkta b) un c) apakšpunkts – Uzņēmuma, kas darbojas tirgus ekonomikas apstākļos, statuss – Jēdziens “nozīmīgi izkropļojumi, kas mantoti no agrākās sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas” 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta trešā ievilkuma izpratnē – Nodokļu priekšrocības.
Lieta C-301/16 P.
Court reports – general – 'Information on unpublished decisions' section
Lieta C‑301/16 P
Eiropas Komisija
pret
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
Apelācija – Tirdzniecības politika – Dempings – Ķīnas izcelsmes solārā stikla imports – Regula (EK) Nr. 1225/2009 – 2. panta 7. punkta b) un c) apakšpunkts – Uzņēmuma, kas darbojas tirgus ekonomikas apstākļos, statuss – Jēdziens “nozīmīgi izkropļojumi, kas mantoti no agrākās sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas” 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta trešā ievilkuma izpratnē – Nodokļu priekšrocības
Kopsavilkums – Tiesas (otrā palāta) 2018. gada 28. februāra spriedums
Kopējā tirdzniecības politika–Aizsardzība pret dempinga praksi–Dempinga starpība–Normālās vērtības noteikšana–Imports no valstīm, kurās nav tirgus ekonomikas–Uzņēmuma, kas darbojas tirgus ekonomikas apstākļos, statusa piešķiršana–Nosacījumi–Ražotājiem noteiktais pierādīšanas pienākums–Pierādījumu elementu izvērtēšana iestādēs–Pārbaude tiesā–Ierobežojumi
(Padomes Regulas Nr. 1225/2009 2. panta 7. punkta b) un c) apakšpunkts)
Kopējā tirdzniecības politika–Aizsardzība pret dempinga praksi–Dempinga starpība–Normālās vērtības noteikšana–Imports no valstīm, kurās nav tirgus ekonomikas–Uzņēmuma, kas darbojas tirgus ekonomikas apstākļos, statusa piešķiršana–Nosacījumi–Uzņēmuma ražošanas izmaksas un finanšu stāvoklis, kurus neietekmē nozīmīgi izkropļojumi, kas mantoti no agrākās sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas–Agrākās sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas, jēdziens
(Padomes Regulas Nr. 1225/2009 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta trešais ievilkums)
Kopējā tirdzniecības politika–Aizsardzība pret dempinga praksi–Dempinga starpība–Normālās vērtības noteikšana–Imports no valstīm, kurās nav tirgus ekonomikas–Uzņēmuma, kas darbojas tirgus ekonomikas apstākļos, statusa piešķiršana–Nosacījumi–Uzņēmuma ražošanas izmaksas un finanšu stāvoklis, kurus neietekmē nozīmīgi izkropļojumi, kas mantoti no agrākās sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas–Pierādīšanas pienākums–Nodokļu priekšrocību piešķiršana ārvalstu ieguldījumiem stratēģiskās nozarēs–Izkropļojuma pastāvēšanas pieņēmums
(Padomes Regulas Nr. 1225/2009 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta trešais ievilkums)
Apelācija–Pamati–Pirmoreiz apelācijas tiesvedībā izvirzīts pamats–Pamats, kas izvirzīts pret kādu pārsūdzētā sprieduma motīvu–Pamats, kura mērķis ir apstrīdēt pārsūdzētā sprieduma pamatotību–Pamats, kas izriet no paša pārsūdzētā sprieduma–Pieņemamība
(LESD 256. pants; Tiesas statūtu 58. panta pirmā daļa; Tiesas Reglamenta 169. pants)
Kopējā tirdzniecības politika–Aizsardzība pret dempinga praksi–Dempinga starpība–Normālās vērtības noteikšana–Imports no valstīm, kurās nav tirgus ekonomikas–Uzņēmuma, kas darbojas tirgus ekonomikas apstākļos, statusa piešķiršana–Nosacījumi–Uzņēmuma ražošanas izmaksas un finanšu stāvoklis, kurus neietekmē nozīmīgi izkropļojumi, kas mantoti no agrākās sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas–Ar piecgades plāna īstenošanu Ķīnā saistāmas nodokļu priekšrocības–Izkropļojuma pastāvēšanas pieņēmums
(Padomes Regulas Nr. 1225/2009 2. panta 7. punkta b) apakšpunkts un c) apakšpunkta trešais ievilkums)
Skat. nolēmuma tekstu.
(skat. 66., 67. un 69. punktu)
Regulas Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas valstis, 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā ietvertais formulējums “agrākā sistēma, kurā nebija tirgus ekonomikas” norāda uz agrāko ekonomikas sistēmu, kas bija pamatojusi sistemātisku analogās valsts metodes izmantošanu attiecībā uz Ķīnas ražotājiem, bet no kuras Ķīnas Tautas Republika ir atvirzījusies. Ir vispārzināms, ka jau krietni pirms 1998. gada 1. jūlija – datuma, kad stājās spēkā Regula Nr. 905/98, ar ko groza Regulu Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas valstis, ar kuru tika ieviesti noteikumi, kas vēlāk tika pārņemti tostarp Regulas Nr. 1225/2009 2. panta 7. punkta b) un c) apakšpunktā, – Ķīnā pastāvošā ekonomikas sistēma vairs nebija tāda kā valstī ar valsts regulētu ekonomiku. Tā bija tāda kā valstī, kura, lai gan joprojām bez tirgus ekonomikas, jau bija piedzīvojusi zināmas reformas, kas ietver valsts kontroles samazināšanu, bet kuras ekonomikai daudzās nozarēs joprojām bija raksturīga it īpaši piecgades plānu centrālā loma.
(skat. 77. un 78. punktu)
Saistībā ar Regulas Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas valstis, 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta mērķi – gūt pārliecību, ka ražotājs darbojas tirgus ekonomikas apstākļos un, it īpaši, ka tā veicamās izmaksas un piemērotās cenas ir brīvas tirgus spēku mijiedarbības rezultāts, šīs tiesību normas trešā ievilkuma izpratnē nav nozīmes tam, vai attiecīgā ekonomikas sistēma ir valsts regulēta ekonomika vai cita veida ekonomika, kurā nav tirgus ekonomikas. No tā izriet, ka minētās regulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta trešais ievilkums ir jāsaprot tādējādi, ka ar to ražotājam ir noteikts pienākums juridiski pietiekami pierādīt, ka tā ražošanas izmaksas un finanšu stāvokli neietekmē nozīmīgi izkropļojumi, kuri izriet no ekonomikas sistēmas bez tirgus ekonomikas, kas attiecīgajā gadījumā ir sistēma, kura jau ir pārejas stadijā uz tirgus ekonomikas sistēmu.
Līdz ar to pasākuma, ar kuru tiek piešķirtas nodokļu priekšrocības ārvalstu ieguldījumiem nozarēs, kas tiek atzītas par stratēģiskām, piemēram, augstās tehnoloģijas, saistībā ar dažādiem Ķīnā īstenotiem plāniem ir pietiekams pamats, lai pieņemtu, ka šis pasākums ir izkropļojums, kas mantots no agrākās sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas, Regulas Nr. 1225/2009 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta izpratnē.
(skat. 83.–85. un 95. punktu)
Apelācijas sūdzības iesniedzējam ir tiesības iesniegt apelācijas sūdzību, Tiesā izvirzot pamatus, kuri izriet no paša pārsūdzētā sprieduma un kuru mērķis ir apstrīdēt tā juridisko pamatotību.
(skat. 90. punktu)
Tā kā netiek apstrīdēts, ka attiecīgās nodokļu priekšrocības var būt saistītas ar dažādiem Ķīnā īstenotiem plāniem, un tā kā šī valsts, neņemot vērā tās ekonomiskā modeļa reformas, kā izriet no Regulas Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas valstis, 2. panta 7. punkta b) un c) apakšpunktā paredzētajiem noteikumiem, joprojām principā tiek uzskatīta par valsti bez tirgus ekonomikas, konteksts, kurā tiek īstenotas šīs nodokļu priekšrocības, ir pilnīgi citāds nekā konteksts, kurā, iespējams, līdzīgi pasākumi tiek veikti valstīs ar tirgus ekonomiku.
Attiecībā uz Ķīnā pastāvošo īpatnējo ekonomikas sistēmu, kas ir aprakstīta Regulas Nr. 1225/2009 2. panta 7. punkta b) un c) apakšpunktā paredzētajos noteikumos, proti, ekonomikas sistēmu, kura jau ir pārejas stadijā uz tirgus ekonomiku, bet joprojām pēc ieraduma tiek uzskatīta par sistēmu bez tirgus ekonomikas, ja attiecīgās nodokļu priekšrocības ir saistītas ar dažādiem Ķīnā īstenotiem plāniem, nevar tikt uzskatīts, ka šīs priekšrocības ir pretrunā šādai sistēmai. Gluži pretēji, tā kā ar attiecīgajām nodokļu priekšrocībām tiek īstenots piecgades plāns – [sistēmām], kurās nav tirgus ekonomikas, raksturīgs un ekonomikas organizēšanā Ķīnā būtisks elements –, Komisija varēja pieņemt, ka šie pasākumi bija “mantoti no agrākās sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas”.
(skat. 104., 107. un 108. punktu)