EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 62015CJ0211
Tiesas spriedums (pirmā palāta), 2016. gada 26. oktobris.
Orange pret Eiropas Komisiju.
Apelācija – Konkurence – Valsts atbalsts – Atbalsts, ko Francijas Republika sniegusi France Télécom – France Télécom nodarbināto valsts ierēdņu pensiju finansēšanas veida reforma – Valstij no France Télécom pienākošās kompensācijas samazinājums – Lēmums, ar ko atbalsts ir atzīts par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar zināmiem nosacījumiem – Atbalsta jēdziens – Ekonomiskās priekšrocības jēdziens – Selektivitāte – Konkurences skārums – Faktu sagrozīšana – Pamatojuma nesniegšana – Pamatojuma aizstāšana.
Lieta C-211/15 P.
Tiesas spriedums (pirmā palāta), 2016. gada 26. oktobris.
Orange pret Eiropas Komisiju.
Apelācija – Konkurence – Valsts atbalsts – Atbalsts, ko Francijas Republika sniegusi France Télécom – France Télécom nodarbināto valsts ierēdņu pensiju finansēšanas veida reforma – Valstij no France Télécom pienākošās kompensācijas samazinājums – Lēmums, ar ko atbalsts ir atzīts par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar zināmiem nosacījumiem – Atbalsta jēdziens – Ekonomiskās priekšrocības jēdziens – Selektivitāte – Konkurences skārums – Faktu sagrozīšana – Pamatojuma nesniegšana – Pamatojuma aizstāšana.
Lieta C-211/15 P.
Court reports – general
Lieta C‑211/15 P
Orange
pret
Eiropas Komisiju
“Apelācija — Konkurence — Valsts atbalsts — Atbalsts, ko Francijas Republika sniegusi France Télécom — France Télécom nodarbināto valsts ierēdņu pensiju finansēšanas veida reforma — Valstij no France Télécom pienākošās kompensācijas samazinājums — Lēmums, ar ko atbalsts ir atzīts par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar zināmiem nosacījumiem — Atbalsta jēdziens — Ekonomiskās priekšrocības jēdziens — Selektivitāte — Konkurences skārums — Faktu sagrozīšana — Pamatojuma nesniegšana — Pamatojuma aizstāšana”
Kopsavilkums – Tiesas (pirmā palāta) 2016. gada 26. oktobra spriedums
Valsts atbalsts – Jēdziens – Priekšrocības piešķiršana saņēmējiem – Valsts tiesiskais regulējums, kurā ir vienīgi paredzēts izvairīties no apgrūtināšanas ar maksājumiem, kas normālā situācijā neeksistētu – Izslēgšana – Nosacījumi
(LESD 107. panta 1. punkts)
Valsts atbalsts – Jēdziens – Priekšrocības piešķiršana saņēmējiem – Valsts nospraustie mērķi – Ietekmes neesamība
(LESD 107. panta 1. punkts)
Valsts atbalsts – Jēdziens – Pasākuma selektīvums – “Ad hoc” pasākums attiecībā uz vienu uzņēmumu – Iekļaušana – Nepieciešamība salīdzināt saņēmēju ar citiem tirgus dalībniekiem, kas atrodas faktiski un juridiski līdzīgā situācijā, ievērojot pasākuma izvirzīto mērķi – Neesamība
(LESD 107. panta 1. punkts)
Valsts atbalsts – Ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm – Konkurences apdraudējums – Vērtēšanas kritēriji
(LESD 107. panta 1. punkts)
Par priekšrocību LESD 107. panta 1. punkta izpratnē nav uzskatāms valsts tiesiskais regulējums, kas neparedz priekšrocību nedz kādas sabiedrības akcionāriem, nedz pašai šai sabiedrībai, jo tajā vienīgi novērsts, ka tās budžets tiek apgrūtināts ar kādu maksājumu, kura parastos apstākļos nebūtu bijis, un tādējādi vienīgi reglamentētas īpašas tiesības, neparedzot mazināt izmaksas, kas šai sabiedrībai parasti būtu jāsedz.
Tomēr šis princips ir piemērojams attiecībā tikai uz divējādas atkāpes shēmām, proti, shēmām, kurās tālab, lai novērstu to, ka atbalsta saņēmēja budžets tiek apgrūtināts ar maksājumu, kas normālā situācijā neeksistētu, ir paredzēta atkāpe, ar kuru domāts neitralizēt kādu agrāku atkāpi no vispārējās tiesībās noteiktā regulējuma.
(skat. 25. un 27. punktu)
LESD 107. panta 1. punktā attiecīgie valsts intervences pasākumi netiek nošķirti pēc to cēloņiem vai mērķiem, bet gan definēti atbilstoši to sekām.
(skat. 38. punktu)
Skat. nolēmuma tekstu.
(skat. 53. un 54. punktu)
Lai kāds valsts pasākums būtu kvalificējams par valsts atbalstu, Komisijai ir nevis jāpierāda atbalsta faktiska ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm un faktiska konkurences izkropļošana, bet gan tikai jāpārbauda, vai šis atbalsts var ietekmēt šo tirdzniecību un kropļot konkurenci.
Šajā ziņā apstāklis, ka kāda no tautsaimniecības nozarēm tiek liberalizēta Savienības līmenī, var liecināt par atbalsta faktisku vai iespējamu ietekmi uz konkurenci, kā arī par tā ietekmi uz tirdzniecību starp dalībvalstīm.
Ar konkurences kropļošanas nosacījumu ir tā, ka atbalsts, ar ko ir paredzēts uzņēmumu atbrīvot no izmaksām, kuras tam parasti būtu jāsedz saistībā ar ikdienas pārvaldību vai parastu darbību, principā rada konkurences apstākļu izkropļojumu.
(skat. 64.–66. punktu)