EIROPAS KOMISIJA
Briselē, 24.7.2020
COM(2020) 606 final
KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI
ES Narkomānijas apkarošanas programma un rīcības plāns 2021.-2025.gadam
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52020DC0606
COMMUNICATION FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT, THE COUNCIL, THE EUROPEAN ECONOMIC AND SOCIAL COMMITTEE AND THE COMMITTEE OF THE REGIONS EU Agenda and Action Plan on Drugs 2021-2025
KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI ES Narkomānijas apkarošanas programma un rīcības plāns 2021.-2025.gadam
KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI ES Narkomānijas apkarošanas programma un rīcības plāns 2021.-2025.gadam
COM/2020/606 final
EIROPAS KOMISIJA
Briselē, 24.7.2020
COM(2020) 606 final
KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI
ES Narkomānijas apkarošanas programma un rīcības plāns 2021.-2025.gadam
I.Ievads. Jauns impulss visaptveroši risināt situāciju narkotiku jomā
Atbilstīgi jaunajai Drošības savienības stratēģijai 2020.–2024. gadam Komisija plāno ievērojami pastiprināt ES rīcību cīņā pret nelikumīgām narkotiskajām vielām, izmantojot jaunu un spēcīgu ES Narkomānijas apkarošanas programmu. Kaitējums ne vien ietekmē atsevišķus cilvēkus, izpaužoties kā zaudētas dzīvības, pasliktināts veselības stāvoklis un nerealizēts potenciāls, bet arī pasliktina dzīves kvalitāti kopienās, ko skārušas narkotiku problēmas. Attiecībā uz narkotiku tirgiem tiek lēsts, ka Eiropas Savienībā nelikumīgu narkotisko vielu tirgus mazumtirdzniecības vērtība ir vismaz 30 miljardi EUR gadā, un tādējādi tas ir svarīgs noziedzīgo organizāciju ienākumu avots Eiropas Savienībā 1 . Ir svarīgi apzināties ievērojamo ekonomisko kaitējumu, ko nodara narkotiku lietošana, un — vispārīgāk — ievērojamo netiešo negatīvo ietekmi, ko rada narkotiku tirgus saikne ar noziedzīgām darbībām to plašākā izpratnē, likumīgās ekonomikas traucēšanu, vardarbību kopienās, kaitējumu videi, kā arī to, ka narkotiku tirgus ir nozīmīgs korupcijas dzinējspēks, kas var apgrūtināt labu pārvaldību.
Visi pieejamie dati 2 liecina, ka gan dabīgo, gan sintētisko narkotiku pieejamība Eiropā kopumā saglabājas augsta. Eiropas narkotiku tirgu arvien vairāk raksturo tas, ka sabiedrībai ir pieejams plašs klāsts augstas tīrības un stipras iedarbības narkotiku, kuru cenas reālā izteiksmē parasti ir vai nu līdzīgas, vai mazākas, nekā tas ir bijis pēdējā desmitgadē. Lielāko daļu ar narkotikām saistītā kaitējuma joprojām var attiecināt uz heroīna un citu opioīdu lietošanu. Galvenais koridors, pa kuru ES nonāk heroīns, vēl aizvien ir Balkānu maršruts, savukārt Rietumbalkāni, šķiet, joprojām ir svarīgs izņemto Indijas kaņepju (kanabisa, marihuānas) izcelsmes avots. Pēc kanabisa otrs lielākais nelikumīgu narkotisko vielu tirgus ES ir kokaīna tirgus. Tā kā kokaīna kontrabandai izmanto konteinerus, šīs narkotikas lielā apjomā tagad regulāri tiek izņemtas ostās, turklāt Eiropā vairumtirdzniecības līmenī izņemtā kokaīna tīrības pakāpe ir augsta — tā nereti pārsniedz 85 %. Šķiet, ka par arvien nozīmīgāku tranzītpunktu Eiropas un, iespējams, citiem tirgiem paredzēta kokaīna un Indijas kaņepju sveķu (hašiša) sūtījumiem gan ar gaisa, gan jūras transportu kļūst Ziemeļāfrika.
Turklāt kanabiss un sintētiskās narkotikas ievērojamā apjomā tiek ražotas Eiropas Savienībā. Attiecībā uz jaunajām psihoaktīvajām vielām — lai gan Eiropā ir samazinājies pirmo atklāto gadījumu skaits, šīs vielas joprojām tiek ievestas galvenokārt no Ķīnas un Indijas, un šīs valstis ir arī to narkotisko vielu prekursoru galvenais izcelsmes avots, kurus galvenokārt izmanto sintētisko narkotiku nelikumīgā ražošanā ES. Šķiet, ka ES arī aizvien vairāk tiek izmantota kā tranzīta zona atsevišķām narkotikām (piem., kokaīnam), kas paredzētas citiem tirgiem, un tādas narkotikas kā, piemēram, spēcīgas iedarbības sintētiskos opioīdus, arvien biežāk tirgo internetā un sūta pa pastu. Visbeidzot, mūsdienu savienotajā pasaulē narkotiku problēma kļūst arvien globālāka. Šā iemesla dēļ starptautiskā sabiedrība ANO Narkotisko vielu komisijas (CND) 2019. gada ministru deklarācijas ietvaros ir piekritusi stiprināt savu rīcību, ciešāk sadarboties un paātrināti īstenot kopīgās apņemšanās risināt globālo situāciju narkotiku jomā 3 .
Noziedzīgas organizācijas, no kurām vairāk nekā trešdaļa ir tieši iesaistīta narkotiku tirgos 4 , spēj arī ļoti efektīvi pielāgoties. Neraugoties uz pārvietošanās ierobežojumiem, kopumā liela apjoma narkotiku pārvietošana starp dalībvalstīm Covid-19 pandēmijas laikā turpinājās bez izmaiņām. 5 Tomēr ar Covid-19 saistītie ierobežojošie pasākumi īslaicīgi apgrūtināja globālā narkotiku tirgus darbību, un tā rezultātā radās dažu narkotiku deficīts, savukārt citām pieauga cenas 6 . Sociālā distancēšanās arī radīja pārrāvumus izplatīšanas līmenī Eiropā, un nestabilā situācija izraisīja vardarbības palielināšanos vidēja līmeņa piegādātāju un izplatītāju vidū 7 . Saistībā ar narkotiku ietekmi uz veselību varētu turpināt pieaugt pieprasījums pēc pakalpojumiem narkotiku lietotāju ārstēšanai un kaitējuma mazināšanai, savukārt narkotiku lietotāju aprūpes nepārtrauktība dažās dalībvalstīs ir izrādījusies problemātiska personāla trūkuma, pakalpojumu pārtraukšanas un izbeigšanas dēļ 8 . Tā kā situācija strauji mainās, būs ne mazāk svarīgi savlaicīgi identificēt pašreizējās pandēmijas vidēja termiņa un ilgtermiņa ietekmi uz narkomānijas apkarošanas dienestiem, narkotiku lietošanu un narkotiku tirgus darbību, kā arī izstrādāt attiecīgus atbildes pasākumus.
ES Narkomānijas apkarošanas stratēģijas 2013.–2020. gadam 9 un tās abu secīgo atbilstīgo rīcības plānu 10 novērtējumā tika apstiprināts, ka narkotiku problēma un ar to saistītās grūtības ir jāturpina apkarot valstu, ES un starptautiskajā līmenī. Konstatējumu vidū ir jāizceļ tas, ka no nelikumīgu narkotisko vielu tirgiem izrietošajiem drošības un veselības aspektiem joprojām ir nozīmīga loma, risinot narkotiku problēmas plašākos un horizontālos elementus 11 . Mums ir jābalstās uz darbu, kas līdz šim paveikts ES Narkomānijas apkarošanas stratēģijas ietvaros un ko ir atspoguļojušas ES specializētās tieslietu un iekšlietu aģentūras, jo īpaši attiecībā uz koordināciju un sadarbību, aktīvām sarunām un analīzi, pastiprinātu starptautisko dialogu un sadarbību, kā arī labāku izpratni par visiem narkotiku problēmas aspektiem un ietekmi, ko rada iejaukšanās. Eiropas Savienībai ir jāmaina paradigma narkomānijas apkarošanas politikas jomā. Tādēļ ar šo programmu tiek stiprināta ES pieeja narkotiku jomā un tiek sniegta noteikta narkomānijas apkarošanas politikas programma, lai panāktu konkrētas un vērienīgas pārmaiņas. Ar to tiek pastiprināti centieni visos narkomānijas apkarošanas politikas aspektos, jo īpaši drošības jomā, kurā tā ir stingrāka un paredz konkrētu rīcību līdzšinējo trūkumu novēršanai.
ES Narkomānijas apkarošanas programma tika izstrādāta, apspriežoties ar dalībvalstīm un attiecīgajām ieinteresētajām personām. To izstrādājot, ir izmantots ES Narkomānijas apkarošanas stratēģijas 2013.–2020. gadam un tās abu secīgo rīcības plānu starpposma novērtējums 12 un galīgais novērtējums. Ar šo programmu tiek risināta situācija narkotiku jomā, kas aprakstīta 2019. gada ES paraugziņojumos par narkotikām (Eiropas gada ziņojumā par narkotikām 13 , ko izstrādājis Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs (EMCDDA), un ziņojumā par ES narkotiku tirgiem 14 . kuru izstrādājis EMCDDA un Eiropols), kā arī ANO Narkotiku un noziedzības novēršanas biroja (UNODC) ziņojumā par narkotikām pasaulē 15 . Dati, uz kuriem dota atsauce visā ES Narkomānijas apkarošanas programmā, ir iegūti no minētajiem ziņojumiem. Programmā ir ņemta vērā arī Eiropas Rokasgrāmata par veselības aprūpes un sociālās jomas reakciju uz narkotiku problēmām 16 , kurā ir apskatīti tehniskie pierādījumi par to, kāda ir efektīva reakcija uz narkotiku lietošanu.
II.ES narkomānijas apkarošanas politikas mērķi un pamatprincipi
Ņemot vērā nopietno situāciju saistībā ar nelikumīgu narkotisko vielu tirdzniecību, kā arī nelikumīgu narkotisko vielu lietošanu Eiropā, ES Narkomānijas apkarošanas programmā tiek izmantota uz pierādījumiem balstīta, integrēta, sabalansēta un daudznozaru pieeja narkotiku problēmai valstu, ES un starptautiskā līmenī.
ES Narkomānijas apkarošanas programmas mērķis ir iedzīvotāju aizsardzība, izmantojot labāk koordinētus pasākumus, kas: i) būtiski un izmērāmi ietekmēs narkotiku lietošanas rezultātā izraisītās drošības un veselības problēmas, kā arī darbības narkotiku tirgū, un ii) risinās kā tiešās, tā netiešās sekas, ko rada šī problēma, tostarp saikni ar vardarbību un cita veida smagiem noziegumiem, ar to saistītās veselības un sociālās problēmas, kaitējumu videi, vienlaikus uzlabojot sabiedrības un politisko informētību par šīm problēmām.
ES Narkomānijas apkarošanas programmas pamatā ir šādi pamatprincipi:
a) Eiropas Savienības pamatvērtības un ES tiesību pamatprincipi: cilvēka cieņas, brīvības, demokrātijas, vienlīdzības, solidaritātes, tiesiskuma, drošības un cilvēktiesību ievērošana;
b) vairākdisciplīnu pieeja: lai īstenotu ES Narkomānijas apkarošanas programmu, visiem partneriem valstu līmenī 17 , ES iestādēm, struktūrām un aģentūrām (jo īpaši EMCDDA un Eiropolam, ņemot vērā to pastāvīgo centrālo lomu) 18 , kā arī nozarei un pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir plašāk un labāk jāsadarbojas;
c) integrēšana ES ārējā darbībā: ES Narkomānijas apkarošanas programmas pieeja un mērķi būtu jāīsteno koordinēti un integrēti ar ES ārējo darbību. Draudiem un drošības problēmām attīstoties, iekšējā un ārējā drošība ir arvien vairāk savstarpēji saistītas. Tādēļ ES iedzīvotāju aizsardzība pret problēmām, kas saistītas ar narkotikām, attiecīgos gadījumos prasa saskaņotību starp ES Narkomānijas apkarošanas programmas un ES ārējās darbības mērķiem, kā arī ciešu sadarbību. ES ārējā rīcība narkotiku jomā būtu jābalsta uz savstarpēji papildinošiem un citam citu pastiprinošiem principiem — dalītu atbildību, daudzpusējību un koordinētu globālo reaģēšanu 19 ;
d) zinātniski pamatota, uz pierādījumiem balstīta reakcija un inovācijas veicināšana: nepieciešami centieni veikt pētniecību, lai identificētu prioritātes, panāktu sinerģijas un koordināciju, kā arī ir efektīvi izplatītu iegūtos datus. Būtu jāpastiprina centieni izstrādāt, apgūt un izmantot jaunas tehnoloģijas, lai labāk uzraudzītu un analizētu tendences un apdraudējumus nelegālo narkotiku tirgos, kā arī uz reaģētu tiem un palielinātu gatavību reaģēt uz straujām pārmaiņām.
ES Narkomānijas apkarošanas programma nodrošina politisko un stratēģisko satvaru efektīvai un visaptverošai ar narkotikām saistīto drošības un sabiedrības veselības problēmu risināšanai, lietojot visus attiecīgos instrumentus vietējā, valsts, ES un starptautiskā līmenī. Ar to būtu jāpanāk arī, ka Savienība “runā vienotā balsī”, veicinot uz pierādījumiem balstīto, integrēto, sabalansēto un vairākdisciplīnu pieeju, kas izklāstīta ES Narkomānijas apkarošanas programmā. Tas ir jo īpaši svarīgi attiecībā uz centieniem stiprināt dialogu un sadarbību ar trešām valstīm, reģioniem un starptautiskajām organizācijām, kā arī daudzpusējos forumos.
ES Narkomānijas apkarošanas programmā ir izklāstītas ES narkomānijas apkarošanas politikas astoņas stratēģiskās prioritātes turpmākajos piecos gados, iedalot tās trijās galvenajās jomās. Pirmkārt, ES Narkomānijas apkarošanas programma nodrošina uzlabotu drošības pasākumu visaptverošu paketi, kas vērsta uz visiem nelikumīgas narkotiku tirdzniecības aspektiem, sākot no noziedzīgām organizācijām un beidzot ar ārējo robežu pārvaldību, kā arī uz nelikumīgu izplatīšanu un ražošanu ES. Otrkārt, tiek risināti novēršanas jautājumi un jautājumi saistībā ar izpratnes veicināšanu par narkotiku nelabvēlīgo ietekmi, tostarp par to saikni ar vardarbību un cita veida noziedzīgiem nodarījumiem. Treškārt, tikpat svarīgi ir novērst ar narkotikām saistīto kaitējumu. Mums ir jānodrošina, ka personām, kurām ir nepieciešama palīdzība, ir pieejama iedarbīga ārstēšana un ka ir ieviests noturīgs riska un kaitējuma mazināšanas satvars, lai mazinātu narkotiku lietošanas rezultātā radītās negatīvās sekas gan narkotiku lietotājiem, gan viņu ģimenēm un kopienām. Jaunajā ES Narkomānijas apkarošanas programmā īpaša vērība tiek piešķirta tam, lai atbalstītu līdzsvarotu un visaptverošu pieeju nolūkā risināt ar narkotiku lietošanu saistītās problēmas ieslodzījuma vietās, proti, vidē, kas sava specifiskā konteksta dēļ prasa stratēģisku, strukturētu un koordinētu pieeju.
ES Narkomānijas apkarošanas programmas 1. pielikumā ir pievienots Narkomānijas apkarošanas rīcības plāns, kurā norādīti konkrēti rīcības pasākumi un darbības ar mērķi veicināt šo astoņu stratēģisko prioritāšu īstenošanu.
III.Stratēģiskās prioritātes
a)Uzlabota drošība — narkotiku tirgu izjaukšana
1. Izjaukt un likvidēt lielas augsta riska noziedzīgas organizācijas, kas saistītas ar narkotikām un kas darbojas un ir radušās ES dalībvalstīs vai ir orientētas uz ES dalībvalstīm, un novērst saiknes ar citiem draudiem drošībai
Narkotiku tirgi pēc savas būtības ir pārrobežu tirgi, bet identificēto ar narkotikām saistīto noziedzīgo organizāciju darbība ļoti bieži aptver vairākas noziedzīgas jomas. Eiropas Savienībā vairāk nekā trešā daļa no tām ir tieši iesaistītas narkotiku tirgos, savukārt aptuveni divas trešdaļas no tām ir saistītas ar noziedzīgām darbībām to plašākā izpratnē, tai skaitā korupciju 20 un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, kas nodrošina to darbību. Nelikumīgu narkotisko vielu tirdzniecība ir saistīta arī ar citām smagas noziedzības jomām, piemēram, cilvēku tirdzniecību 21 , migrantu kontrabandu un šaujamieroču kontrabandu, kā arī viltotu, pakaļdarinātu, prasībām neatbilstošu un neatļautu zāļu tirdzniecību. Dažos gadījumos ir identificēta varbūtēja saikne ar terorisma finansēšanu un terorismu.
Tādēļ ES līmenī prioritāram mērķim vajadzētu būt vērsties pret liela apjoma darbībām, kurās iesaistīts liels narkotiku daudzuma vai liela peļņa, kā arī mazākām, bet īpaši kaitīgām darbībām iesaistīto narkotiku (piem., sintētisko opioīdu) spēcīgās iedarbības dēļ. Šīs prioritātes būtu jānosaka sinerģiski ar ES politikas ciklu organizētas un smagas starptautiskas noziedzības jomā (EMPACT) 22 , kurā apdraudējumi tiek identificēti, atzīti par prioritāriem un risināti saskaņā ar preču tipa pieeju. Turklāt par prioritāriem būtu jānosaka gan augstākā līmeņa, gan atzīti vidēja līmeņa mērķi, kuriem ir nozīme noziedzīgu organizāciju darbības nepārtrauktības nodrošināšanā, lai izjauktu to vadības struktūru. Būtu jāvēršas pret visiem ķēdē iesaistītajiem rīcībspēkiem, kuri ir pietiekami pieredzējuši, lai nodrošinātu noziedzīgo darbību turpināšanos.
Otrkārt, būtu jākoncentrējas uz tādas lielas noziedzīgas peļņas izsekošanu, apķīlāšanu un konfiscēšanu, kas gūta no nelegālas narkotiku tirdzniecības un ar to saistītiem noziedzīgiem nodarījumiem, lai liegtu noziedzīgām organizācijām spēju pastrādāt turpmākus noziegumus un iefiltrēties likumīgajā ekonomikā. Lai efektīvi apkarotu nelegālu narkotiku tirdzniecību, mums ir jānodrošina, ka nelikumīgi gūtā peļņa nenonāk atpakaļ narkotiku piegādes ķēdēs un nerada iespējas noziedzīgai rīcībai, piemēram, korupcijai un vardarbībai, vai citiem smagiem noziegumiem un organizētajai noziedzībai, piemēram, cilvēku tirdzniecībai vai pat terorismam. Turklāt būtu jāapsver arī pasākumi, lai ierobežotu to, ka noziedzīgiem mērķiem tiek izmantoti rīki, kas ļauj veikt narkotiku tirdzniecību, piemēram, narkotiku laboratoriju ierīces, ieroči, viltoti dokumenti un šifrēšanas tehnoloģija. Visbeidzot, izņemto un konfiscēto instrumentu un ar narkotikām saistītajos noziedzīgajos nodarījumos gūtās peļņas izlietojums varētu kalpot tam, lai atbalstītu narkotiku piedāvājuma un pieprasījuma samazināšanas pasākumus.
Treškārt, būtu jāuzlabo esošā kopdarbība un jācenšas panākt strukturētu sadarbību ar narkotiku izcelsmes un tranzīta valstīm, reģioniem un attiecīgajām reģionālajām organizācijām, cita starpā izmantojot papildu mērķtiecīgas atbalsta un sadarbības programmas, kurās sistemātiski tiek iesaistītas attiecīgās ES aģentūras, jo īpaši Eiropols un EMCDDA un kuras vērstas uz tādas noziedzības novēršanu, kas saistīta ar narkotikām, un tiesībaizsardzības iestāžu sadarbību, kā arī pievēršoties saiknei ar citiem organizētās noziedzības veidiem. Ir svarīgi stiprināt Eiropolu un EMCDDA ar attiecīgajiem resursiem, kas šīm aģentūrām nepieciešami, lai varētu atbalstīt ar narkotikām saistītās dalībvalstu operatīvās darbības. Šajā kontekstā būs jāstiprina arī EMPACT operatīvās darbības. Ar šīs prioritārās jomas pasākumiem tiks ne vien veicināta un atbalstīta tiesībaizsardzības iestāžu un narkotiku novērošanas centru starptautiskā sadarbība, bet arī pastāvīgi meklētas iespējas novērst organizētās noziedzības pamatcēloņus un dzinējspēkus, kā arī stiprināt vietējo kopienu noturību.
Prioritārās rīcības jomas: |
1.1. vēršanās pret augsta riska noziedzīgām organizācijām, kas darbojas ES un pārrobežu narkotiku tirgos, kā arī noziedzīgu darījumdarbības modeļu, jo īpaši dažādu noziedzīgu organizāciju sadarbību veicinošo modeļu, izjaukšana; 1.2. narkotiku tirgos iesaistīto noziedzīgo organizāciju peļņa un rīki, konfiscēto aktīvu sociāla atkalizmantošana; 1.3. starptautiska sadarbība ar trešām valstīm un reģioniem, attiecīgo ES aģentūru iesaiste. |
2. Palielināt nelegālas liela apjoma narkotiku un narkotisko vielu prekursoru tirdzniecības atklāšanu ES ieceļošanas un izceļošanas punktos
ES narkotiku tirgi ir jāaplūko gan no globāla, gan reģionāla skatpunkta 23 . Pastāv ar dažādiem reģioniem saistītas konkrētas problēmas, kuru dēļ atsevišķi jūras, sauszemes vai gaisa robežšķērsošanas vietas ieceļošanai ES un izceļošanai no ES ir prioritāri attiecībā uz liela apjoma narkotiku un prekursoru tirdzniecību, tostarp jaunu un nekontrolētu vai neuzraudzītu prekursorvielu tirdzniecību. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš “jaunradītiem prekursoriem” 24 , jo šīs vielas pašlaik galvenokārt tiek izmantotas nelegālu sintētisko narkotiku ražošanā ES un rada īpašas problēmas tiesībaizsardzības iestādēm. Nelegālai narkotiku tirdzniecībai, tās transportējot konteineros vai kravās, izmantotie ieceļošanas un izceļošanas punkti (mezgli) var radīt pārrāvumus ES tirdzniecībā, stimulēt korupciju un kaitēt labai pārvaldībai. Turklāt ES ārējai robežai (jūras, sauszemes un gaisa) piemīt neaizsargātība, kas var tikt izmantota saistībā ar narkotiku tirdzniecību. Jo īpaši ES pierobežas jūras un gaisa telpa ir stratēģiski jāuzrauga, ņemot vērā to, ka to ļaunprātīgi izmanto narkotiku tirgotāji. Vairāk nekā 70 % no ES ārējās robežas ir jūras robeža.
Tādēļ pret nelegālu narkotiku tirdzniecību vērstās darbībās kā īpaši prioritāri būtu jānosaka tie ES ieceļošanas un izceļošanas punkti ostās, lidostās un uz sauszemes, par kuriem ir zināms, ka tos izmanto kā liela apjoma nelegālas narkotiku tirdzniecības mezglus. Pasākumiem būtu jāietver konteineru un kravu kustības padziļināta muitas riska analīze, profilēšana, izlūkdatu apmaiņa un efektīva sadarbība starp attiecīgajām ES aģentūrām un dalībvalstu tiesībaizsardzības, muitas un robežkontroles iestādēm, kā arī attiecīgajām partnervalstu aģentūrām. Ir atzīts, ka cīņā pret narkotiku kontrabandu svarīgi ir īstenot labāku informācijas apmaiņu un ciešāku sadarbību starp muitas un policijas iestādēm. Būtu arī jāpievērš uzmanība pretkorupcijas pasākumu turpmākai attīstīšanai un paplašināšanai attiecībā uz minētajiem mezgliem, kā arī jebkādas tādas kanālu pārvietošanas atklāšanai, kuru izraisījusi efektīva iejaukšanās.
Otrkārt, ir svarīgi uzraudzīt jūras, sauszemes un gaisa robežas, lai konstatētu nelikumīgus robežšķērsošanas gadījumus, kas saistīti ar narkotiku tirdzniecību. Šajā ziņā būtu jāpastiprina ar situācijas apzināšanos saistītas darbības uz visām ES ārējām robežām, tostarp Frontex ietvaros, sadarbībā ar dalībvalstīm. Par prioritārām būtu jānosaka gaisa un jūras robežas, ņemot vērā tām piemītošo neaizsargātību un to ierobežotās uzraudzības iespējas, kā arī vispārējas nozīmes aviācijas 25 telpas stratēģisko nozīmi, kā arī Atlantijas okeāna un Vidusjūras zona. Covid-19 pandēmijas laikā jūras pārvadājumi turpinājās salīdzinoši netraucēti, tādēļ noziedzīgām organizācijām, kas iesaistītas narkotiku transportēšanā uz Eiropu lielā apjomā, joprojām bija pieejamas nelegālas tirdzniecības iespējas 26 . Būtu jāstiprina un jāpaplašina, piemēram, darbības, kuras veic Narkotiku jūras ceļu izpētes un operatīvais centrs (MAOC-N) un kuru vidū ir tādu interesējošo kuģu un gaisa kuģu uzraudzība, kuros tiek pārvadātas nelikumīgas narkotiskās vielas atklātā jūrā un gaisa telpā ap ES jūras robežu un gaisa telpu, par kuras ļaunprātīgu izmantošanu ir zināms, lai tos pārtvertu, pirms tie ir sasnieguši pirmo ES ieceļošanas punktu vai tā sasniegšanas brīdī. Šajā kontekstā ES drošību apdraud arī vispārējas nozīmes aviācijas telpa, ko arvien biežāk ļaunprātīgi izmanto narkotiku tirgotāji un kas joprojām netiek pietiekami uzraudzīta. Starptautiskajai sadarbībai jūras un gaisa satiksmes jomā arī turpmāk būs nozīmīga loma dalībvalstu un par robežu drošību atbildīgo ES aģentūru uzlabotām spējām veikt izlūkošanu un rīkoties reāllaikā.
Prioritārās rīcības jomas: |
2.1. narkotiku kontrabanda uz ES un no tās, izmantojot izveidotus tirdzniecības kanālus (likumīgus kanālus); 2.2. nelikumīga vai nedeklarēta ES robežu šķērsošana. |
3. Palielināt efektīvu uzraudzību pār loģistikas un digitālajiem kanāliem, ko izmanto vidēja un neliela apjoma narkotiku izplatīšanai, un, cieši sadarbojoties ar privāto sektoru, palielināt to neatļauto vielu konfiskācijas apjomus, kuras slepeni ievestas, izmantojot šos kanālus
Narkotiku tirgū arvien vairāk tiek izmantotas digitālās iespējas. Narkotiku pārdošanai tiešsaistē tiek izmantotas gan publiskas tīmekļa vietnes, gan šifrētie tirgi, gan sociālie plašsaziņas līdzekļi un mobilo sakaru lietotnes. Šo tehnoloģiju izmantošana ir būtiski atvieglojusi narkotiku, jaunu psihoaktīvo vielu, prekursoru un narkotiku ražošanai nepieciešamo iekārtu izplatīšanu un ir radījusi jaunas problēmas tiesībaizsardzības iestādēm un sabiedrības veselības jomā. Narkotiku izplatīšana, izmantojot pasta pakalpojumus un kurjerpakalpojumus, skar visas dalībvalstis, un vairākas valstis saskaras ar narkotikas saturošu vēstuļu un pasta paku skaita būtisku pieaugumu 27 . Pasta sūtījumu konkrētie maršruti var būtiski atšķirties — tie var būt tieši maršruti no izsūtīšanas vietas līdz adresātam vai maršruti, kas ietver ES tranzīta mezglus un trešās valstis. Šie pasta sūtījumi var tikt sūtīti no ES teritorijas vai pāri ES ārējai robežai.
Tādēļ pastāv nepieciešamība pēc uzlabotas un koordinētas uzraudzības un analīzes attiecībā uz draudiem, ko rada narkotiku pieejamība sociālo plašsaziņas līdzekļu platformās, lietotnēs, interneta un šifrētā tirgus tirdzniecības vietās 28 , kā arī tiešsaistes maksājumu (tostarp kriptovalūtu) un šifrētu digitālo sakaru izmantošana. Šajā kontekstā būtu jāpastiprina privātā sektora iesaiste.
Otrkārt, cieši sadarbojoties ar pasta pakalpojumu un kurjerpakalpojumu sniedzējiem, ir stingrāk jāuzrauga neatļautas vielas saturoši sūtījumi. Jauno tehnoloģiju un mākslīgā intelekta lomu var izvērtēt, uzlabojot kontroles un procedūras, tostarp pasta sūtījumu riska novērtēšanu 29 , un paredzot iespēju pilnībā ieviest iepriekšējus elektroniskus datus par visiem sūtījumiem no galvenajām izcelsmes valstīm (starptautiski un ES iekšienē).
Treškārt, pārrobežu dzelzceļa transporta savienojumi un upju kanāli, kā arī vispārējas nozīmes aviācijas telpa var tikt izmantota kā iespējami narkotiku tirdzniecības kanāli, un pašlaik tiesībaizsardzības iestāžu veiktā uzraudzība šajā ziņā ir nepietiekama. Ir nepieciešama labāka informētība, lai pastiprinātu mazāku jūras un upju ostu, nelielu/vietējo lidlauku un dzelzceļa staciju uzraudzību un mērķtiecīgu, uz risku balstītu izmeklēšanu.
Prioritārās rīcības jomas: |
3.1. digitālo iespēju izmantošana narkotiku tirgos; 3.2. pasta pakalpojumi un kurjerpakalpojumi; 3.3. ES mēroga dzelzceļa un upju kanāli un vispārējas nozīmes aviācijas telpa. |
4. Likvidēt narkotiku ražošanu un apstrādi, novērst narkotisko vielu prekursoru novirzīšanu un tirdzniecību nelikumīgu narkotisko vielu ražošanas mērķiem, izskaust nelikumīgu audzēšanu
Narkotiku ražošana apdraud veselību un drošību, kā arī nodara kaitējumu videi. Novēršot narkotiku ražošanu Eiropā un partnervalstīs, tiks būtiski samazināts narkotiku piedāvājums gan ES iekšējā tirgū, gan eksportam. ES kā nozīmīga sintētisko narkotiku un kanabisa ražošanas apgabala izmantošana nozīmē arī to, ka tiek nodarīts kaitējums videi, izgāžot ķīmiskos atkritumus un radot risku gan šajā procesā iesaistītajām personām, gan kopienām, kur notiek ražošana. Katru gadu nelikumīgās izgāztuvēs tiek apglabāts tonnām ķīmisko atkritumu, kas radušies sintētisko narkotiku ražošanas procesā. Piemēram, tiek lēsts, ka, saražojot vienu kilogramu amfetamīna, rodas 20–30 kg atkritumu 30 . Arī dažu prekursoru ražošanā, izmantojot alternatīvas ķīmiskas vielas, tiek radīts ievērojams daudzums atkritumu vēl pirms sintētisko narkotiku ražošanas procesa sākšanas.
Minēto iemeslu dēļ tiesībaizsardzības iestādēm ir jāpieliek papildu pūles, lai atklātu un likvidētu nelegālas sintētisko narkotiku laboratorijas un apturētu ES ražotu narkotiku eksportu. Attiecībā uz kaitējumu videi ir svarīgi novērst ietekmi uz vidi, kaitējumu veselībai un izmaksas, kas saistītas ar sintētisko narkotiku ražošanas procesā radītajiem ķīmiskiem atkritumiem, kā atzīts arī platformā EMPACT. Ir atzīts, ka kopējais videi nodarītā kaitējuma apmērs ir liels, taču ir nepieciešami papildus ieguldījumi uzraudzībā un pētniecībā, lai labāk izprastu pieaugošās problēmas šajā jomā 31 . Visbeidzot, Eiropas līmenī ir jārisina ar narkotisko vielu prekursoru novirzīšanu un jaunradītu prekursoru izstrādi saistītās problēmas.
Otrkārt, aizvien palielinās ES un tās tuvākajos kaimiņreģionos atklāto un likvidēto kanabisa audzēšanas vietu skaits 32 . Tiesībaizsardzības iestādēm būtu jāpilnveido savi attiecīgie pasākumi, lai efektīvāk apkarotu nelegālo narkotiku audzēšanu. Turklāt problēmjautājums par nelegālo narkotiku audzēšanu trešās valstīs, kas var atstāt sekas uz ES, jo īpaši opija magoņu audzēšana heroīna ražošanai un kokas augu audzēšana kokaīna ražošanai, būtu jārisina arī, papildus apņemoties īstenot alternatīvus attīstības pasākumus: novērst nelikumīgu narkotisko vielu ekonomikas pamatcēloņus, izmantojot integrētu pieeju, kurā apvienoti centieni lauku attīstības, nabadzības mazināšanas, sociāli ekonomiskās attīstības, zemes un zemes lietošanas tiesību pieejamības veicināšanas, vides aizsardzības un klimata pārmaiņu, tiesiskuma, drošības un labas pārvaldības veicināšanas jomā, pilnībā ievērojot starptautisko cilvēktiesību saistības un apņemšanos īstenot dzimumu līdztiesību. Tāpat ir jāuzrauga varbūtējie jaunie apdraudējumi, piemēram, metamfetamīna ražošana, kuras pamatā ir efedrīna un pseidoefedrīna iegūšana no tradicionālajos opija ražošanas reģionos audzētajiem augiem, kā arī jau esošu augu valsts narkotiku, piemēram, kanabisa vai kokas, jaunu pārveidotu vai iedarbīgāku paveidu ieviešana, un ir jāvērtē šo apdraudējumu iespējamā ietekme uz ES.
Prioritārās rīcības jomas: |
4.1. sintētisko narkotiku ražošana un kaitējums videi; 4.2. audzēšana ES un ārpus tās. |
b)Novēršana un izpratnes veicināšana
5. Novērst narkotiku lietošanas uzsākšanu, uzlabot noziedzīgu nodarījumu novēršanu, palielināt informētību par narkotiku nelabvēlīgo ietekmi uz iedzīvotājiem un kopienām
Pieprasījums pēc narkotikām pēdējā laikā ir audzis. Narkotiku tirgus nelikumīgums nozīmē to, ka narkotiku lietotāji var tikt pakļauti daudzveidīgam kaitējumam, kas var skart arī viņu ģimenes un kopienas. Tāpēc izšķirīga nozīme ir visaptverošām novēršanas un informētības uzlabošanas programmām. Jau ir pieejamas daudzas programmas, kas orientētas uz savlaicīgu atklāšanu un iejaukšanos, veselīga dzīvesveida un novēršanas veicināšanu, tostarp programmas, kuras finansētas no dažādu ES fondu līdzekļiem 33 . Tomēr ir nepieciešamas papildu stratēģijas, kas veido iedzīvotāju noturību, kā arī ir īpaši vērstas uz visneaizsargātākajām personām. Lai gan atsevišķas programmas jau ir ieviestas, šīs stratēģijas dažās jomās ir nepilnīgas vai arī ietver pasākumus, par kuru efektivitāti nav pārliecinošu pierādījumu. Narkotiku tirdzniecības rezultātā izraisītā vardarbība, tostarp slepkavības, un atklāta narkotiku tirdzniecība veicina nedrošības veidošanos kopienās. Dati par slepkavībām, kas saistītas ar narkotikām, šķietami liecina, ka tās ir izplatīta parādība vairākās ES valstīs 34 . Tā kā noziedzīgo organizāciju izmantotie darījumdarbības modeļi mainās, tagad pieaug draudi, ka Eiropas narkotiku tirgus var sākt veicināt vardarbības pieaugumu mūsu kopienās un koruptīvas darbības ES iekšienē. Covid-19 pārvietošanās ierobežošanas pasākumi šo tendenci varētu pastiprināt, saasinot ar narkotikām saistītu bandu konkurenci.
Attiecīgi par prioritāriem būtu jānosaka uz pierādījumiem balstīti pasākumi novēršanai un atbalstam grupās, kas ir pakļautas narkotiku izmēģināšanas un narkotiku lietošanas paradumu attīstīšanas riskam, balstoties uz zinātnes atziņām gan par riskam visvairāk pakļautajām grupām, gan par pieejām, kuras izrādījušās efektīvas. Svarīga preventīvo darbību mērķgrupa būs skolas un jaunieši. Tomēr īpaša uzmanība ir jāpievērš arī grupām, kas identificētas kā īpaši neaizsargātas, tostarp bērniem, kā arī jauniešiem ģimenēs, kurās vecāki agrāk ir pārmērīgi lietojuši atkarību izraisošas vielas, personām ar garīga rakstura traucējumiem, personām, kas cieš no dažādu formu hronisku sāpju vai noguruma sindromiem, bezpajumtniekiem, migrantiem un bērniem bez pavadoņa, kā arī krimināltiesību sistēmā nonākušiem jauniešiem. Ir jāņem vērā arī pret narkotiku problēmām neaizsargāto sieviešu vajadzības.
Otrkārt, ir svarīgi atzīt ar narkotikām saistītās noziedzības ietekmi un apkarot šo noziedzīgo nodarījumu radītos draudus, piemēram, vardarbību, iebiedēšanu un korupciju, kā arī ar tiem saistītās negatīvās sekas, kas skar likumīgo ekonomiku. Ir jāapkaro arī neaizsargāto grupu un narkotiku problēmu skarto iedzīvotāju ekspluatācija, ko veic noziedzīgas organizācijas. Šo apdraudējumu apkarošana un novēršana ir būtiska problēma, kas prasa saskaņotu rīcību ES līmenī vairākās nozarēs.
Treškārt, lai palielinātu iedzīvotāju noturību pret narkotiku problēmām, liela nozīme ir mērķtiecīgai informētības uzlabošanai, tostarp veselīga dzīvesveida popularizēšanai jauniešu, bērnu un neaizsargāto grupu vidū. Informētības uzlabošanas mērķi var ietvert labāku vispārējo izglītošanu par narkotiku un atkarības radītajām sekām. Tāpat būtu iespējams pievērsties ar narkotiku lietošanu saistītajai stigmatizācijai, jo īpaši tādēļ, ka šī stigma var nelabvēlīgi ietekmēt narkotiku lietotāju garīgo un fizisko veselību, kā arī var darboties kā šķērslis, kas traucē meklēt ārstēšanas iespējas. Lai efektīvi uzlabotu informētību par jautājumiem, kas skar narkotikas, tas būtu jādara bērniem piemērotā veidā, lai viņi labāk izprastu ar atkarību izraisošo vielu lietošanu saistītos apdraudējumus un ilgtermiņa sekas, ir pilnībā jāizmanto jaunie un inovatīvie digitālo sakaru kanāli, jāpielāgojas vietējam sociālajam kontekstam un iedzīvotāju mērķgrupu vajadzībām, kā arī jāņem vērā zinātniskie pierādījumi un izvērtējumi.
Prioritārās rīcības jomas: |
5.1. preventīvi pasākumi, lai mazinātu saskarsmi ar narkotikām un uzlabotu to grupu aizsardzību un noturību, kuras ir visneaizsargātākās pret ilgtermiņa problēmu un atkarību rašanos; 5.2. ar narkotikām saistītu noziedzīgu nodarījumu novēršana, īpaši pievēršoties nepieciešamībai novērst vardarbību un ierobežot korupciju; 5.3: noturības stiprināšana un stigmas mazināšana. |
c)Ar narkotikām saistītā kaitējuma novēršana
6. Uzlabot piekļuvi ārstēšanas iespējām, kas atbilst no atkarību izraisošo vielu lietošanas cietušo personu veselības aprūpes un rehabilitācijas vajadzībām
Atkarību izraisošo vielu lietošana ir hronisks veselības traucējums, kas bieži atkārtojas un var nodarīt būtisku kaitējumu ne tikai pašai personai, bet arī tās ģimenei un kopienai kopumā. Narkotiku lietotāju vidū ir izplatīta vairāku narkotiku lietošana, kas var gan palielināt risku veselībai, gan sarežģīt efektīvu iejaukšanās pasākumu veikšanu. Personām, kurām narkotiku lietošana ir kļuvusi par atkarību, ir bieži sastopamas garīgās veselības problēmas un fiziskas blakusslimības, un daudzām šādām personām būs grūti iegūt pastāvīgu darbu vai drošu mitekli. Tomēr daudzās valstīs narkotiku lietotāju ārstēšana joprojām ir pārāk ierobežota un pastāv šķēršļi, kas apgrūtina ārstēšanas izmantošanu 35 . Ir svarīgi arī atzīt, ka narkotiku lietotāju ārstēšanā ir jāsadarbojas ar citiem veselības aprūpes un sociālā atbalsta pakalpojumu sniedzējiem. Ir nepieciešami visaptveroši un integrēti pakalpojumi, kas tiek nodrošināti, atzīstot, ka atkarību izraisošu vielu lietošana ir veselības aprūpes problēma, un vienlaikus izmantojot dažādus citus veselības aprūpes un sociālā atbalsta pakalpojumus, piemēram, saistībā ar mājokļa, nodarbinātības vai izglītības vajadzībām. Covid-19 pandēmijas sociālo un ekonomisko seku dēļ šādu pasākumu nozīme arvien pieaugs.
Minēto iemeslu dēļ ir jānovērš šķēršļi ārstēšanas pieejamībai, nodrošinot, ka veselības aprūpes un sociālie pakalpojumi ir gan pietiekami pieejami, gan pielāgoti attiecīgo klientu grupu vajadzībām. Būtu jāmazina pieejamības šķēršļi, kas saistīti ar mērķgrupas pamatīpašībām, piemēram, demogrāfiskajiem faktoriem (vecums, dzimums, izglītība, kultūrvide), situatīvajiem faktoriem (nabadzība, ģimenes apstākļi, sociālais loks, migrācija) un personīgajiem faktoriem (fiziskā un garīgā veselība, psiholoģiskā labjutība). Būtu jāapsver arī iespēja sniegt konsultācijas un nodrošināt ārstēšanu, ņemot vērā bērnu īpašās vajadzības.
Otrkārt, vēršoties pie ārstēšanas un rehabilitācijas pakalpojumu sniedzējiem un pastāvīgi ar tiem sadarbojoties, ir jāveic pasākumi, lai labāk identificētu un novērstu šķēršļus, ar kuriem saskaras sievietes 36 . To vidū ir vardarbība ģimenē, trauma, stigma, fiziskās un garīgās veselības problēmas, ar grūtniecību un bērnu aprūpi saistītas problēmas, ko var saasināt minētie demogrāfiskie, situatīvie un personīgie faktori. Efektīvai pakalpojumu sniegšanai būtu jāievēro to sieviešu īpašās vajadzības un dzīves pieredze, kurām ir narkotiku problēmas, ir jāatzīst, ka viņu narkotiku lietošanas modeļi un problēmas var atšķirties no vīriešu pieredzes, tostarp biežāk ir iespējamas problēmas saistībā ar recepšu zāļu lietošanu. Ir jāņem vērā arī iespēja sniegt pakalpojumus tikai sievietēm vai cita veida īpaši noteikumi, piemēram, cieša profesionālā sadarbība ar aprūpes pakalpojumu sniedzējiem un dienestiem, kas strādā ar neaizsargātām sievietēm vai no vardarbības ģimenē cietušām personām.
Treškārt, būtu jāatzīst narkotiku lietotāju daudzveidība un jāveic pasākumi, lai sniegtu pakalpojumus, kuros ir ņemta vērā šī daudzveidība un ir atspoguļotas dažādu grupu vajadzības attiecībā uz problemātisku narkotiku lietošanu. Konkrētas grupas, kuru vajadzības ir sarežģītākas, ir, piemēram, sabiedrības novecojošā daļa, kas ilgstoši lieto atkarību izraisošas vielas, personas ar psihiatriskām blakusslimībām un atkarību izraisošu vielu lietošanas problēmām, bezpajumtnieki un neaizsargātas sievietes. Lai nodrošinātu efektīvu kontaktu ar šīm grupām, ir vajadzīgi aprūpes modeļi, kuros tiek atzīta nepieciešamība pēc starppakalpojumu sadarbības starp veselības un sociālās aprūpes pakalpojumu sniedzējiem un pacientu/aprūpētāju grupām.
Prioritārās rīcības jomas: |
6.1. piekļuve ārstēšanas un rehabilitācijas pakalpojumiem un to pieejamība, balstoties uz individuālajām vajadzībām; 6.2. ārstēšana, ņemot vērā sieviešu īpašās vajadzības; 6.3. aprūpes modeļi, kas piemēroti grupām ar sarežģītākām vajadzībām. |
7. Palielināt riska un kaitējuma mazināšanas nolūkā veiktas iejaukšanās efektivitāti, lai aizsargātu narkotiku lietotāju veselību un sabiedrību
Lai aizsargātu narkotiku lietotājus un sabiedrību no kaitējuma, kas saistīts ar narkotiku lietošanu, ir vajadzīgs regulējums, lai iejaukšanās aptvertu dažādas iespējamā kaitējuma un riska jomas un palīdzētu laika gaitā panākt labākus rezultātus gan veselības, gan sociālajā jomā. Svarīgi iespējamie iejaukšanās mērķi šajā jomā ir, piemēram, pasākumi HIV/AIDS vai vīrushepatīta riska injicējamo narkotiku lietotāju vidū samazināšana, pārdozēšanas novēršana, kā arī pieejas, kas mudina narkotiku lietotājus izšķirties par mazākiem riskiem, un popularizē veselības un drošības mērķus. Svarīga problēma ir arī narkotiku lietošanas ietekme ilgtermiņā uz jaunām, piemēram, pusaudžu, smadzenēm, kas vēl nav pilnībā nobriedušas. Būtu jāpastiprina pasākumi, lai ierobežotu ceļu satiksmes negadījumu risku tādu personu vidū, kas atrodas narkotiku ietekmē vai vienlaicīgi narkotiku ietekmē un alkohola reibumā. Kaitējuma mazināšanas regulējuma prioritātei būtu jābūt tādu risinājumu piedāvāšanai, kas ir alternatīva piespiedu pasākumiem un kas var palīdzēt mazināt atkarību izraisošo vielu lietošanas apmēru un, iespējams, atkārtotu likumpārkāpumu rādītājus, kā arī finansiālo un administratīvo slogu un sociālās izmaksas.
Reaģējot uz to, ir jāpaplašina kaitējuma mazināšanas iniciatīvas. Adatu un šļirču apmaiņas programmas, opioīdu aizstājējterapijas, narkotiku lietošanas telpas un citi inovatīvi kaitējuma mazināšanas pasākumi, kuru efektivitāte ir pierādīta, kā arī pieejama C hepatīta vīrusa (HCV) testēšana var kļūt par efektīvu iejaukšanos, kas novērš ar asinīm pārnēsājamas infekcijas injicējamo narkotiku lietotāju vidū. Šīs ir galvenās iejaukšanās, kuru mērķis ir izbeigt HIV/AIDS epidēmiju un likvidēt vīrushepatītu kā sabiedrības veselības apdraudējumu injicējamo narkotiku lietotāju vidū, jo ar tām tiek novērsti jauni inficēšanās gadījumi, kā arī tiek sniegta iespēja sazināties ar augsta riska iedzīvotāju grupām, lai veiktu testēšanu un informētu tās par aprūpi.
Otrkārt, kontrolēto recepšu zāļu ļaunprātīga lietošana var skart cilvēkus no visiem sabiedrības slāņiem, t. i., dažādas izcelsmes cilvēkus, kuri pieder dažādām kopienām. Īpašas bažas rada opioīdu atkarības ārstēšanai paredzēto aizstājējnarkotiku novirzīšana no to paredzētā lietošanas veida — narkotiku lietotāju ārstēšanas — nemedicīniskai lietošanai un tirdzniecībai nelikumīgu narkotisko vielu tirgos. Taču pastāv arī bažas, ka ir iespējams ļaunprātīgi lietot citus psihoaktīvus medikamentus, īpaši tos, kurus izmanto sāpju mazināšanai. Tāpat ir jāraizējas par to, ka medicīniskas vielas dažkārt tiek ražotas nelikumīgi vai tiek iegūtas tiešsaistē no avotiem ārpus ES. Novirzīto vielu lietošana ir bijusi saistīta ar letāliem un neletāliem pārdozēšanas gadījumiem, kā arī biežāku atkarības, nereti — opioīdu atkarības, iestāšanos. Tomēr vienlaikus ir svarīgi, lai šajā jomā izmantotās pieejas nodrošinātu medikamentu un citu kontrolēto vielu pieejamību attiecīgiem ārstnieciskiem un zinātniskiem mērķiem.
Treškārt, sadarbojoties ar trešām valstīm, reģioniem un attiecīgajām reģionālajām organizācijām, būtu jārisina arī ar narkotiku lietošanu saistītie veselības aspekti, jo īpaši tas, kā uz pieprasījuma un piedāvājuma samazināšanu vērstās iejaukšanās ietekmē narkotiku lietotājus un sabiedrību. Ārstēšana, kaitējuma mazināšana un piespiedu sankcijām alternatīvi risinājumi būtu jāiekļauj kā pastāvīgi darba kārtības punkti īpašos dialogos par narkotiku jautājumiem ar trešām valstīm vai reģioniem, kur šādi pasākumi vēl nav ieviesti.
Ceturtkārt, transportlīdzekļa vadīšana narkotiku ietekmē ir ceļu satiksmes drošības problēma, jo šāds stāvoklis apgrūtina spēju vadīt transportlīdzekli un palielina negadījumu risku. Ir jāpieliek papildu pūles, lai uzlabotu to transportlīdzekļu vadītāju pārbaudes, kuri ir narkotiku ietekmē. Turklāt ir jāuzlabo informētība, uzsverot to, kādi riski rodas, vadot transportlīdzekli narkotiku ietekmē. Šajā jomā ir jāturpina pētniecība un izstrāde, lai identificētu un izvērtētu tos politikas un operatīvos reaģēšanas pasākumus, kas ir efektīvi, tostarp izstrādātu pārbaužu veikšanas metodes un lētākus narkotiku atklāšanas rīkus.
Piektkārt, lai gan visas dalībvalstis izmanto vismaz vienu pasākumu, kas uzskatāms par alternatīvu piespiedsankcijām 37 , ir jāpastiprina centieni un jāintegrē piespiedu sankcijām alternatīvu efektīvu risinājumu izmantošana attiecībā uz likumpārkāpējiem, kuri lieto narkotikas. Šajā jomā ir nepieciešami aptverošāki un padziļinātāki dati.
Sestkārt, pārdozēšana un cita veida novēršama mirstība, kas saistīta ar narkotiku lietošanu, ir smagākais kaitējums narkotiku lietošanas rezultātā 38 . Efektīva iejaukšanās nolūkā mazināt narkotiku pārdozēšanu pašreizējo pasākumu ietvaros ir acīmredzami nepilnīga, jo letālu gadījumu skaits narkotiku pārdozēšanas dēļ daudzās valstīs joprojām ir augsts, bet dažās tas pat pieaug. Neraugoties uz to, ka nesen tika panākts iespējami nozīmīgs progress, piemēram, tādu opioīdu antagonistu kā naloksona plašāka izmantošana, joprojām ir ļoti svarīgi nodrošināt tā pieejamību un veicināt atbilstīgu izmantošanu, reaģējot uz narkotiku pārdozēšanu vai iejaucoties tādās situācijās. Turklāt tādu iemeslu dēļ kā sistemātiska nepilnīga ziņošana, toksikoloģiskās veiktspējas nepietiekamība un reģistrācijas procesi, kas izraisa ziņošanas aizkavēšanos, pastāv problēmas iegūt visaptverošus datus par pārdozēšanas izraisītiem nāves gadījumiem ES.
Prioritārās rīcības jomas: |
7.1. ar narkotiku lietošanu saistītās infekcijas slimības; 7.2. ļaunprātīga zāļu lietošana un piekļuve kontrolējamām vielām, kas paredzētas tikai medicīniskiem un zinātniskiem mērķiem, un to iespējamā novirzīšana; 7.3. starptautiskā sadarbība narkotiku lietotāju veselības aizsardzībai; 7.4. transportlīdzekļa vadīšana narkotiku ietekmē; 7.5. piespiedu sankcijām alternatīvi risinājumi; 7.6. pārdozēšana un ar narkotikām saistīti nāves gadījumi. |
8. Izstrādāt līdzsvarotu un visaptverošu pieeju attiecībā uz narkotiku lietošanu cietumos (mazināt pieprasījumu un ierobežot piedāvājumu)
Liela daļa no visiem ieslodzītajiem ir narkotiku lietotāji. Lielākā daļa cietumnieku savā mūžā ir lietojuši nelikumīgas narkotiskās vielas, un daudzi no viņiem ir tendēti uz hroniskiem un problemātiskiem narkotiku lietošanas modeļiem. Lai gan dažas personas pēc nonākšanas cietumā pārtrauc vai ierobežo narkotiku lietošanu, citi ieslodzītie ieslodzījumā sāk lietot narkotikas vai iesaistās kaitīgākās darbībās. Ieslodzīto vidū ir ne vien augsts narkotiku problēmu īpatsvars, bet arī viņu veselības stāvoklis ir sliktāks nekā sabiedrībai kopumā, jo ir augstāka ar asinīm pārnēsājamu infekciju izplatība, kā arī bieži ir sastopamas garīgās slimības. Opioīdu lietotāju risks nomirt no narkotiku pārdozēšanas strauji pieaug laikposmā pēc atbrīvošanas no ieslodzījuma augsto recidīva rādītāju un zemākas opioīdu panesamības dēļ. Būtu jāidentificē un jāizjauc daudzveidīgie kanāli, pa kuriem narkotikas nonāk cietumos, kā arī šo kanālu uzturēšanā iesaistīto personu darbība.
Tādēļ ir jānodrošina narkotikas lietojošu likumpārkāpēju nepārtraukta ārstēšana, rehabilitācija un atveseļošanās cietumā un pēc tā atstāšanas, kā arī, kas ir ne mazāk svarīgi, — ir jāatbalsta viņu sociālā reintegrācija. Katrai dalībvalstij un cietuma videi, kā arī probācijas dienestam piemērota aprūpes modeļu kopuma izstrāde varētu būt svarīga, lai ļautu ieslodzītajiem piekļūt atbalstam, kas viņiem ir nepieciešams personīgo atveseļošanās mērķu sasniegšanai, atrodoties cietumā, kā arī lai mazinātu risku un stimulētu pastāvīgu kontaktu ar ārstēšanas un rehabilitācijas pakalpojumu sniedzējiem pēc soda izciešanas.
Otrkārt, par prioritāru būtu jāatzīst to kanālu izjaukšana, pa kuriem narkotikas (un citus nelegālos priekšmetus) piegādā cietumiem, un šajos kanālos iesaistīto personu identificēšana. Šajā kontekstā par efektīvas iejaukšanās pamatu varētu kļūt sadarbība ar tiesībaizsardzības iestādēm, informācijas apmaiņa, cīņa ar korupciju, izlūkdatu un narkotiku pārbaužu izmantošana.
Prioritārās rīcības jomas: |
8.1. aprūpes turpināšana cietumā un probācijas dienestos; 8.2. narkotiku piegādes cietumos ierobežošana. |
IV.ES Narkomānijas apkarošanas programmas pārvaldība, īstenošana un uzraudzība
ES Narkomānijas apkarošanas programmai ir pievienots Narkomānijas apkarošanas rīcības plāns, kas aptver to pašu laikposmu, lai pārvērstu šīs programmas stratēģiskās prioritātes konkrētos operatīvos pasākumos un darbībās. Narkomānijas apkarošanas rīcības plānā ir apvienoti ES Narkomānijas apkarošanas programmas mērķu īstenošanai nepieciešamie iekšējie un ārējie aspekti. Lai uzlabotu drošību un veselības rādītājus narkotiku problēmas kontekstā, Narkomānijas apkarošanas rīcības plānā paredzētajām darbībām būtu arī jāveicina Drošības savienības stratēģijas un attiecīgo Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam mērķu īstenošana.
1. attēlā ir parādīti galvenie narkomānijas apkarošanas politikas rīcībspēki: ES Narkomānijas apkarošanas programmas politisko prioritāšu noteikšana un ieguldījums to noteikšanā; īstenošana: taktika un operācijas — Narkomānijas apkarošanas rīcības plānā noteikto prioritāro darbību īstenošana; uzraudzība: atbalsts panāktā progresa novērtēšanā; īstenošanas koordinēšana.
Ir nepieciešama stingrāka koordinācija ES iestāžu, struktūru un attiecīgo ES aģentūru iekšienē un starp tām, kā arī dalībvalstīs un pilsoniskās sabiedrības ietvaros. Turklāt, lai īstenotu ES Narkomānijas apkarošanas programmas pieeju un mērķus, ir nepieciešama labāka starptautiskā sadarbība starp ES, trešām valstīm un reģioniem, starptautiskajām organizācijām un struktūrām, kā arī daudzpusējā līmenī 39 . Šo centienu atbalstīšanā nozīmīga loma ir Eiropas Ārējās darbības dienestam (EĀDD), tostarp ar ES delegāciju starpniecību un izmantojot kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) instrumentus, piemēram, kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) misijas un operācijas, kā arī pretterorisma un drošības ekspertu tīklu.
Īstenojot, vērtējot un piedaloties narkomānijas apkarošanas politikas izstrādē ES un starptautiskā līmenī, būtu jānodrošina arī kontaktēšanās ar ES Pilsoniskās sabiedrības forumu narkotiku apkarošanas jomā.
Pirms ES Narkomānijas apkarošanas programmas darbības termiņa beigām 2025. gadā Eiropas Komisija veiks neatkarīgu ES Narkomānijas apkarošanas programmas un rīcības plāna novērtēšanu, ņemot vērā visu pārvaldībā iesaistīto rīcībspēku, kā arī citu attiecīgo ieinteresēto personu viedokli, ar mērķi turpināt attīstīt ES narkomānijas apkarošanas politiku.
1. attēls. Četri pārvaldības līmeņi
Resursi būtu proporcionāli jānovirza stratēģiskajām prioritātēm, jomām un iejaukšanās pasākumiem, ar kuriem visdrīzāk varēs sasniegt ES Narkomānijas apkarošanas programmas mērķus ES, valstu un vietējā līmenī. Tādēļ ir svarīga iespēja izmērīt reakcijas uz narkotiku problēmu vispārējo efektivitāti. Finansējums šajā programmā izklāstītajām prioritātēm būtu jāpiešķir no starpnozaru ES finansējuma avotiem, tostarp jo īpaši no Iekšējās drošības fonda, programmas EU4Health, Eiropas Sociālā fonda+, programmas “Tiesiskums”, programmas “Apvārsnis Eiropa” drošības pētniecības daļas, Kohēzijas politikas fondiem, programmas “Digitālā Eiropa” un Tiesību un vērtību programmas.
ES Narkomānijas apkarošanas programmas un attiecīgā rīcības plāna īstenošanas progresa uzraudzību atbalstīs koordinēta uzraudzības, novērtēšanas un pētniecības sistēma. Panāktais progress, īstenojot Narkomānijas apkarošanas rīcības plānā paredzētās stratēģiskās prioritātes un ar tām saistītās darbības, tiks noteikts, izmantojot ar katru stratēģisko prioritāti saistītus darbības rādītājus 40 . Eiropas Komisija ar EMCDDA un, ja nepieciešams, citu ES aģentūru un struktūru atbalstu uzraudzīs un koordinēs ES Narkomānijas apkarošanas programmas īstenošanu.
V.Secinājumi
Komisija ES politikas programmā centrālo lomu piešķir ES reakcijai uz organizēto noziedzību un narkomānijas problēmām, virzot jaunu stratēģisku pieeju narkomānijas jautājumiem. Izšķirīga nozīme būs kopīgam darbam. Tas prasīs arvien ciešāku sadarbību starp visiem rīcībspēkiem, kā arī iestādēm vietējā, valstu un ES līmenī. Mēs turpināsim apvienot spēkus ar globālajiem partneriem. ES līmenī Komisija dos jaunu impulsu EMCDDA lomai, lai nodrošinātu lielāku šīs aģentūras iesaisti visās narkomānijas apkarošanas politikas prioritātēs. Komisija aicina Padomi un Eiropas Parlamentu atbalstīt ES Narkomānijas apkarošanas programmu un attiecīgo rīcības plānu, kā arī atbalstīt un pilnībā izmantot katras izklāstītās stratēģiskās prioritātes potenciālu. Šie ir kopīgi centieni visu iedzīvotāju labā.
EIROPAS KOMISIJA
Briselē, 24.7.2020
COM(2020) 606 final
PIELIKUMI
dokumentam
KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI
ES Narkomānijas apkarošanas programma un rīcības plāns 2021.-2025.gadam
1. pielikums
ES Narkomānijas apkarošanas rīcības plāns 2021.–2025. gadam
A) UZLABOTA DROŠĪBA — NARKOTIKU TIRGU IZJAUKŠANA
1. stratēģiskā prioritāte: izjaukt un likvidēt lielas augsta riska ar narkotikām saistītas noziedzīgas organizācijas, kas darbojas ES dalībvalstīs, radušās tajās vai ir orientētas uz tām, un risināt saiknes ar citiem draudiem drošībai
Darbības |
Atbilstīgā prioritārā joma |
Grafiks |
Atbildība |
1. darbība. Papildus uzlabot: i) ES politikas ciklu organizētas un smagas starptautiskas noziedzības jomā (EMPACT), balstoties uz tā 2020. gadā veikto novērtējumu un ņemot vērā 2021. gada SOCTA 1 ; ii) ikgadējo EMCDDA Eiropas ziņojumu par narkotikām 2 un EMCDDA un Eiropola ziņojumu par ES narkotiku tirgiem konstatējumus un ieteikumus; un iii) atbilstīgi mācībai, kas gūta no Covid-19 pandēmijas radītās ietekmes uz narkotiku tirgiem. Palielināt koordināciju un sadarbību, lai panāktu taustāmākus izmeklēšanas rezultātus, tostarp izmantojot EMPACT, kā arī palielināt informācijas apmaiņu par iekšzemes un starptautiskām noziedzīgām organizācijām, kas saistītas ar narkotikām, un plašāk izmantot drošas informācijas apmaiņas tīkla lietojumprogrammu (SIENA). |
1.1 |
2021–2025 |
Eiropas Komisija dalībvalstis Eiropols EMCDDA |
2. darbība. Stiprināt informācijas apmaiņu un analīzi attiecībā uz saikni starp noziedzību, kas saistīta ar narkotiku tirgiem (ražošana, tirdzniecība un izplatīšana) un i) citu veidu smagiem noziegumiem, tostarp cilvēku tirdzniecību, migrantu kontrabandu, šaujamieroču tirdzniecību un terorismu; ii) smagiem noziegumiem, kam ir atbalsta funkcija, tostarp ar narkotikām saistītu vardarbību un slepkavībām, korupciju un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju. |
1.1 1.2 |
2021–2025 |
Eiropas Komisija dalībvalstis Eiropols EMCDDA Frontex
|
3. darbība. Par prioritārām noteikt izmeklēšanas attiecībā uz noziedzīgām organizācijām un tīkliem, kas saistīti ar narkotikām un rada vislielāko drošības risku ES, izmeklēšanās izmantojot augstvērtīgu mērķu atlases procesu, kuru ar Eiropola atbalstu ir izveidojušas dalībvalstis. Šādu izmeklēšanu neatņemamai sastāvdaļai vajadzētu būt aktīvu izsekošanai un finanšu izmeklēšanai, kas noslēgtos ar narkotiku noziegumos iegūtu līdzekļu efektīvu konfiskāciju. Nodrošināt lielāku sadarbību un koordināciju attiecībā uz operatīvajām darbībām ES iekšienē un starp dalībvalstīm, attiecīgām trešām valstīm un Eiropolu; arī paplašināt sadarbību ar Eurojust attiecībā uz saistīto kriminālvajāšanu. |
1.1 1.2 |
2021–2025 |
Eiropas Komisija dalībvalstis Eiropols Frontex Eurojust |
4. darbība. Nodrošināt, ka dalībvalstis ļauj tiesībaizsardzības iestādēm ātri piekļūt finanšu informācijai, lai tās varētu veikt efektīvu finanšu izmeklēšanu attiecībā uz noziedzīgām organizācijām, kas saistītas ar narkotikām, tostarp: i) pilnībā izmantot finanšu izlūkošanas vienību (FIU) rīcībā esošo informāciju saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti Direktīvā par finanšu informācijas izmantošanu (Direktīva (ES) 2019/1153), ii) efektīvāk izmantot līdzekļu atguves dienestu ievākto informāciju, lai identificētu un izsekotu ar narkotiku tirdzniecību saistītos ieņēmumus nolūkā vēlāk, iespējams, apķīlāt un konfiscēt tos. Uzlabot tiesībaizsardzības iestāžu un tiesu izmeklētāju, kā arī vietējo un reģionālo speciālo vienību, kas nodarbojas ar noziedzīgi iegūtu aktīvu apķīlāšanu, apmācību. |
1.2 |
2021–2025 |
Eiropas Komisija dalībvalstis Eiropols Eurojust CEPOL |
5. darbība. Palielināt sadarbību un nodibināt labāku saikni starp nodokļu un muitas iestādēm un tiesībaizsardzības iestādēm, lai i) uzlabotu izmeklēšanu, ii) atklātu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju ar tirdzniecības starpniecību, iii) izjauktu noziedzīgas darbības un iv) novērstu narkotiku tirgos gūtās peļņas tālākizmantošanu noziedzīgu darbību veicināšanai vai likumīgajā ekonomikā. Dalībvalstis tiek mudinātas pilnveidot zinātību un resursus attiecībā uz alternatīvajiem banku pakalpojumiem un naudas pārvedumu sistēmām, ko izmanto ar narkotikām saistītas noziedzīgas organizācijas (piem., Hawala). |
1.2 |
2021–2025 |
Eiropas Komisija dalībvalstis Eiropols Frontex |
6. darbība. Identificēt un noteikt kā prioritāru sadarbību ar augsta riska valstīm narkotiku ražošanas un kontrabandas kontekstā, lai i) atvieglotu dalībvalstīm piekļuvi finanšu un citai informācijai, lai stiprinātu kompetento iestāžu spēju veikt finanšu izmeklēšanu, un ii) izsekotu un identificētu ar narkotikām saistītus noziedzīgi iegūtus līdzekļus un nodrošinātu ES apķīlāšanas un konfiskācijas rīkojumu izpildi. |
1.2 |
2021–2025 |
Eiropas Komisija dalībvalstis Eiropols Eurojust |
7. darbība. Apsvērt, kā turpmāk cīnīties ar šifrēšanu un citiem ar jaunajām tehnoloģijām saistītiem paņēmieniem, ko izmanto narkotiku tirgos strādājošas noziedzīgas organizācijas, lai izvairītos no atklāšanas un slēptu saziņu. Palielināt praktiski lietojamas un kriminālvajāšanā izmantojamas informācijas koplietošanu dalībvalstīs, Eiropola un Eurojust ietvaros, kā arī starp tiem. |
1.2 |
2021–2025 |
Eiropas Komisija dalībvalstis Eiropols Eurojust EMCDDA |
8. darbība. Pēc aktīvu faktiskās konfiskācijas apsvērt apķīlāto un konfiscēto rīku nekaitīgu un drošu atkalizmantošanu narkotiku pieprasījuma un piedāvājuma mazināšanas pasākumu atbalstam. Eiropas Komisija šo jautājumu papildus apsvērs Direktīvas par nozieguma rīku un noziedzīgi iegūtu līdzekļu iesaldēšanu un konfiskāciju Eiropas Savienībā (Direktīva 2014/42/ES) iespējamās pārskatīšanas ietvaros. |
1.2 |
2021–2025 |
Eiropas Komisija dalībvalstis |
9. darbība. Nodrošināt, ka ir izveidotas un kopā ar trešām valstīm un reģioniem visā pasaulē tiek īstenotas attiecīgas ES sadarbības programmas narkotiku jautājumos. Paplašināt kopīgo stratēģisko un operatīvo analīzi, i) iesaistot attiecīgās ES aģentūras, piem., EMCDDA un Eiropolu, un ii) nodrošinot regulāru un savlaicīgu attiecīgās operatīvās informācijas paziņošanu starp sadarbības programmām un minētajām ES aģentūrām. |
1.3 |
2021–2025 |
Eiropas Komisija EĀDD Eiropols EMCDDA |
10. darbība. Uzlabot ES dialogus narkotiku jautājumos, kas orientēti uz konkrētiem narkotiku tirdzniecības maršrutiem, iesaistot ražošanas, tranzīta un patēriņa tirgus. Būtu jāīsteno regulāri dialogi ar Rietumbalkānu reģionu un tā valstīm, Austrumu partnerības valstīm, Vidusāzijas reģionu un tā valstīm, Krieviju, ASV, Latīņamerikas un Karību jūras reģionu un tā valstīm. Būtu arī jāuzsāk dialogi narkotiku jautājumos ar Ķīnu, Irānu un Kolumbiju. Tiks vērtētas iespējas īstenot dialogus arī ar citām valstīm un reģioniem — atkarībā no narkotiku izcelsmes vietu un maršrutu attīstības un starptautisko notikumu attīstības. |
1.3 |
2021–2025 |
Eiropas Komisija EĀDD |
2. stratēģiskā prioritāte: uzlabot nelegālas liela apjoma narkotiku un narkotisko vielu prekursoru tirdzniecības atklāšanu ieceļošanas ES un izceļošanas no tās vietās
Darbības |
Atbilstīgā prioritārā joma |
Grafiks |
Atbildība |
11. darbība. Atbalstīt darbības nozīmīgos narkotiku tirdzniecības ieceļošanas un izceļošanas vietās, stiprinot muitas riska analīzi, izmeklēšanas paņēmienus un citus narkotiku tirdzniecības apkarošanas politikas pasākumus, kontroles un procedūras un sekmējot to izveidi. Nodrošināt strukturētu koordināciju un sadarbību, kā arī apmaiņu reāllaikā ar izlūkdatiem par noziedzību un ES koordinētas izmeklēšanas, izmantojot attiecīgo ES aģentūru, piem., Eiropola un Frontex, pakalpojumus dalībvalstu atbalstam. Turklāt būtu jāiespējo Pasaules Muitas organizācijas drošu sakaru lietotne, lai apmainītos ar informāciju ar SIENA, izmantojot starpsistēmu saziņu. |
2.1 |
2021–2025 |
Eiropas Komisija dalībvalstis Frontex Eiropols |
12. darbība. Sniegt atbalstu dalībvalstīm tādu efektīvu skrīninga tehnoloģiju izstrādē, ar ko būtu iespējams atklāt narkotikas un narkotisko vielu prekursorus konteineros, kravas transportlīdzekļos un kuģos, pievēršot uzmanību lielām ostām, lidostām, dzelzceļa stacijām un svarīgām sauszemes robežas šķērsošanas vietām. |
2.1 |
2021–2025 |
Eiropas Komisija dalībvalstis Frontex Eiropols |
13. darbība. Uzlabot strukturēto koordināciju un sadarbību starp muitu un Frontex, Eiropolu un EMCDDA, kā arī muitas informācijas apmaiņu, lai tā būtu sadarbspējīga un tiktu apvienota ar tiesībaizsardzības un robežkontroles iestāžu informāciju. Palielināt muitas ekspertu skaitu Eiropolā, stiprināt Frontex robežsargu spējas atklāt narkotiku tirdzniecību pāri ES robežām. |
2.1 |
2021 |
Eiropas Komisija dalībvalstis Frontex Eiropols EMCDDA |
14. darbība. Izveidot nepieciešamo saikni un sadarbību ar attiecīgajām civilās aviācijas un jūrlietu iestādēm, lai nodrošinātu efektīvu un lietderīgu izmeklēšanu un narkotiku atklāšanu lidostās un ostās. Stiprināt starptautisko sadarbību ar jūras un civilās aviācijas iestādēm galvenajās partnervalstīs, caur kurām iet nozīmīgi narkotiku tirdzniecības ceļi. |
2.1 2.2 |
2021 |
Eiropas Komisija dalībvalstis Frontex EĀDD |
15. darbība. Turpināt finansēt Narkotiku jūras ceļu izpētes un operatīvo centru (MAOC-N) un paredzēt tam ilgtspējīgu ilgtermiņa pārvaldības modeli. Nodrošināt informācijas apmaiņu un sadarbību ar attiecīgajām ES aģentūrām. |
2.2 |
2021 |
Eiropas Komisija dalībvalstis MAOC-N Eiropols Frontex EMCDDA |
16. darbība. Izveidot Eiropolā kopīgu narkotiku izlūkdatu apvienošanas platformu, ko veidotu dalībvalstu pārstāvji un kam būtu kontaktpunkti trešās valstīs un reģionos — narkotiku tirdzniecības mezglos — ar drošas informācijas apmaiņas iespējām. Nodrošināt izlūkdatu apmaiņu reāllaikā, analīzi un atbalsta sniegšanu tobrīd notiekošām operācijām, kas vērstas pret starptautiskajām narkotiku tirdzniecībā iesaistītajām noziedzīgajām organizācijām, kuras ietekmē ES. |
2.2 |
2021 |
Eiropas Komisija dalībvalstis Eiropols Frontex EMCDDA |
17. darbība. Slēgt nolīgumus starp Eiropas Savienību un trešām valstīm, kurās atrodas narkotiku tirdzniecības mezgli, lai ļautu attiecīgajām ES aģentūrām, piem., Eiropolam un Frontex, apmainīties ar informāciju un datiem, tostarp personas datiem un operatīvajiem datiem. |
2.2 |
2021 |
Eiropas Komisija |
3. stratēģiskā prioritāte: uzlabot efektīvu uzraudzību pār loģistikas un digitālajiem kanāliem, kas tiek izmantoti vidēja un neliela apjoma narkotiku izplatīšanai, un, cieši sadarbojoties ar privāto sektoru, palielināt pa šiem kanāliem slepus ievesto nelikumīgo vielu konfiskāciju apjomus
Darbības |
Atbilstīgā prioritārā joma |
Grafiks |
Atbildība |
18. darbība. Uzraudzīt interneta un šifrētā tirgus tirdzniecības vietas, kur tiek tirgotas narkotikas, īstenojot Eiropas Parlamenta ierosinātu sagatavošanas darbību — tumšā tīkla nepārtrauktu uzraudzību, lai nodrošinātu visaptverošus rezultātus 3 . Stiprināt EMCDDA un Eiropola spējas šajā jomā. |
3.1 |
2021 |
Eiropas Komisija Eiropols EMCDDA |
19. darbība. Veikt operatīvo priekšizpēti, kā pasta pakalpojumu un kurjerpakalpojumu sniedzēji varētu atklāt un novērst nelegālu vielu transportēšanu pasta sūtījumos 4 . Noslēgt saprašanās memorandus ar mērķi pilnveidot sadarbību starp tiesībaizsardzības iestādēm, muitu, pasta pakalpojumu un kurjerpakalpojumu sniedzējiem un elektronisko maksājumu pakalpojumu sniedzējiem. |
3.2 |
2021–2025 |
Eiropas Komisija dalībvalstis Eiropols EMCDDA |
20. darbība. Sekmēt tādas aizdomīgu pasta sūtījumu uzraudzības, kurā izmanto, piem., meklēšanas suņu iesaisti un/ vai rentgena aparātu lietošanu, kā arī labākās prakses un aprīkojuma attīstīšanu, izmantošanu un apmaiņu starp dalībvalstīm. Jo īpaši būtu jāizvērtē jauno tehnoloģiju, sevišķi mākslīgā intelekta, loma. |
3.2 |
2021–2025 |
Eiropas Komisija dalībvalstis |
21. darbība. Uzlabot informētību par to, ka ir jākoncentrē centieni uz narkotiku tirdzniecības kanāliem, kurus pašlaik tiesībaizsardzības iestādes uzrauga nepietiekami, izveidojot vai stiprinot uzraudzības un izmeklēšanas paņēmienus mazākās jūras un upju ostās, lidlaukos un dzelzceļa stacijās. Lai sniegtu dalībvalstīm atbalstu šo darbību veikšanā, iesaistīt attiecīgās ES aģentūras. |
3.3 |
2021–2025 |
Eiropas Komisija dalībvalstis Eiropols EMCDDA |
4. stratēģiskā prioritāte: likvidēt narkotiku ražošanu un apstrādi, novērst narkotisko vielu prekursoru novirzīšanu un tirdzniecību nelikumīgu narkotisko vielu ražošanas mērķiem, izskaust nelikumīgu audzēšanu
Darbības |
Atbilstīgā prioritārā joma |
Grafiks |
Atbildība |
22. darbība. Stiprināt tiesībaizsardzības iestāžu operatīvās darbības un sadarbību ar administratīvajām iestādēm un citām attiecīgajām personām cīņā pret tādiem noziegumiem pret vidi, kas saistīti ar nelikumīgu narkotisko vielu ražošanu un tirdzniecību. Izstrādāt atklāšanas tehnoloģijas, informācijas apmaiņu un koordinētas izmeklēšanas, iesaistot attiecīgās ES aģentūras, lai sniegtu atbalstu dalībvalstīm. |
4.1 |
2021 |
Eiropas Komisija dalībvalstis Eiropols EMCDDA |
23. darbība. Risināt galvenās ar narkotisko vielu prekursoriem saistīto tiesību aktu izvērtējumā konstatētās problēmas, jo īpaši nepieciešamību novērst problēmas saistībā ar jaunradītiem prekursoriem. |
4.1 |
2021 |
Eiropas Komisija dalībvalstis |
24. darbība. Identificēt, izsekot un likvidēt nelikumīgu narkotisko vielu ražotnes ES, tostarp orientējoties uz prekursoriem un jaunradītiem prekursoriem, uzlabojot un sekmīgāk izmantojot kriminālistikas izmeklēšanu, izlūkošanu, kā arī paplašinot atklāšanas paņēmienu izmantošanu. |
4.1 |
2021–2025 |
dalībvalstis Eiropols EMCDDA |
25. darbība. Apsvērt tāda pētījuma sākšanu, kurā būtu vērtēta Padomes Pamatlēmuma 2004/757/TI (2004. gada 25. oktobris), ar ko paredz minimuma noteikumus par noziedzīgu darbību pazīmēm un sodiem narkotisko vielu nelikumīgas tirdzniecības jomā, efektivitāte, ar mērķi grozīt aspektus, kas varētu būt novecojuši, un pēc nepieciešamības stiprināt attiecīgās jomas. |
4.1 |
2022 |
Eiropas Komisija |
26. darbība. Turpināt atbalstīt alternatīvās attīstības programmas un radniecīgas uz attīstību orientētas iejaukšanās narkomānijas apkarošanas politikas ietvaros nelikumīgu narkotisko vielu izcelsmes valstīs un sekot to rezultātiem, tostarp apmainoties ar labāko praksi un tehnisko zinātību, mācoties no līdzbiedriem, kā arī iesaistoties globālā līmenī un sadarbībā ar starptautiskajām organizācijām. |
4.2 |
2021–2025 |
Eiropas Komisija dalībvalstis EĀDD |
B) NOVĒRŠANA UN IZPRATNES VEICINĀŠANA
5. stratēģiskā prioritāte: novērst narkotiku lietošanas uzsākšanu, uzlabot noziedzīgu nodarījumu novēršanu, palielināt informētību par narkotiku nelabvēlīgo ietekmi uz iedzīvotājiem un kopienām
Darbības |
Atbilstīgā prioritārā joma |
Grafiks |
Atbildība |
27. darbība. Uz vecākiem, skolotājiem un vietējiem lēmumu pieņēmējiem orientētas visas ES mēroga kampaņas, lai uzlabotu informētību par viņu iespējām novērst to, ka jaunieši un citas mērķgrupas lieto nelikumīgas narkotiskās vielas, iesaistās bīstamās darbībās un ar narkotiku tirgu saistītā noziedzībā vai darbībās. |
5.1 5.3 |
2021–2025 |
Eiropas Komisija dalībvalstis EMCDDA |
28. darbība. Plašāka Eiropas Prevencijas programmas (EPP) mācību kursu ieviešana un, ja nepieciešams, rokasgrāmatas atjaunināšana. |
5.1 |
2022–2025 |
dalībvalstis EMCDDA |
29. darbība. Paplašināt novēršanas modeļu sadaļu un citu praktisku un ticamu informāciju novēršanas jomā, kas pieejama EMCDDA labākās prakses portālā, un sekmēt plašāku novēršanas programmu izmantošanu, ja tās ir izrādījušās efektīvas. |
5.1 |
2022–2025 |
dalībvalstis EMCDDA |
30. darbība. Ieviest mērķtiecīgus agrīnas brīdināšanas riska paziņošanas un izlūkdatu paziņojumus gadījumiem, kad tirgū parādās bīstamas vielas, tostarp jaunas psihoaktīvas vielas (JPV), vai citi jauni apdraudējumi. |
5.1 |
2021–2025 |
EMCDDA Eiropols |
31. darbība. i) Sekmēt un atbalstīt Eiropas Noziedzības novēršanas tīkla (EUCPN) un citu attiecīgo projektu darbu un labāko praksi, lai mazinātu recidīvismu to jauniešu vidū, kuri ir pastrādājuši ar narkotikām saistītus noziedzīgus nodarījumus; ii) mudināt izmantot visaptverošas stratēģijas rīcībai rajonos, kuros ir augsts narkomānijas un ar narkotikām saistītas noziedzības līmenis, iii) atbalstīt pasākumus, kas rada sargājošāku vidi kopienām, kuras ietekmējis narkotiku patēriņš un to pārdošana vai ar narkotikām saistīta noziedzība. |
5.2 |
2021–2025 |
Eiropas Komisija dalībvalstis EUCPN |
C) AR NARKOTIKĀM SAISTĪTA KAITĒJUMA NOVĒRŠANA
6. stratēģiskā prioritāte: uzlabot piekļuvi ārstēšanas iespējām, kas atbilst no atkarības vielu lietošanas cietušo personu veselības aprūpes un rehabilitācijas vajadzībām
Darbības |
Atbilstīgā prioritārā joma |
Grafiks |
Atbildība |
32. darbība. Izstrādāt un uzlabot piekļuvi efektīvai narkotiku lietotāju ārstēšanai, kaitējuma mazināšanas un rehabilitācijas pakalpojumiem, tostarp pakalpojumiem personām ar psihiatriskām blakusslimībām, lai i) mazinātu nelikumīgu narkotisko vielu un jauno psihoaktīvo vielu (JPV) lietošanu; ii) mazinātu problemātisku narkotiku lietošanu; iii) mazinātu narkotiku atkarības un ar narkotikām saistītu veselības un sociālo risku un kaitējuma izplatību un iv) atbalstītu problemātisku un atkarīgu narkotiku lietotāju atveseļošanos un sociālo reintegrāciju. |
6.1 6.2 6.3 |
2021–2025 |
Eiropas Komisija dalībvalstis EMCDDA Eiropas Zāļu aģentūra |
33. darbība. i) Atbalstīt inovāciju ārstēšanas pakalpojumu sniegšanā; ii) uzlabot un sekmēt elektronisko un mobilo ārstēšanas iespēju un jaunu zāļu terapijas veidu izmantošanu, lai uzlabotu visu mērķgrupu pieeju narkotiku lietotāju ārstēšanai, un iii) izvērtēt šo risinājumu efektivitāti, apsverot iespēju paplašināt iejaukšanās, kas izrādījušās visefektīvākās. |
6.1 6.2 |
2021–2025 |
Eiropas Komisija dalībvalstis EMCDDA Eiropas Zāļu aģentūra |
34. darbība. Identificēt narkomānijas dzimumfizioloģiju. Identificēt un novērst šķēršļus narkotiku lietotāju sieviešu ārstēšanai un citu pakalpojumu izmantošanai, uzlabot ārstēšanas iespējas, iekļaujot tajās dzimumspecifiskas pieejas. Nodrošināt, ka šādi pakalpojumi ir pielāgoti sieviešu vajadzībām, piem., ietver atbalstu bērnu aprūpei. Sākt informatīvus pasākumus, lai sazinātos ar sievietēm, kuras lieto narkotikas, un informētu viņas, ka ir pieejama sievietēm pielāgota ārstēšana. |
6.2 |
2021–2025 |
Eiropas Komisija dalībvalstis EMCDDA |
35. darbība. Paplašināt ārstēšanas pierādījumu bāzi, tostarp labāku izpratni par stimulantu un kanabisa problemātiskas lietošanas izplatību un tās tendencēm. Ir jāuzlabo arī izpratne gan par ārstēšanas vajadzībām, gan par to, kādas iejaukšanās ir efektīvas, reaģējot uz problēmām, kas saistītas ar stimulantiem vai kanabisu. |
6.1 6.2 6.3 |
2021–2025 |
dalībvalstis EMCDDA Eiropas Zāļu aģentūra |
36. darbība. Nodrošināt vairākdisciplīnu ārstēšanas personālam (darbiniekiem, kuri sniedz specializētos pakalpojumus, un darbiniekiem, kuri saskaras ar narkotiku problēmām vispārējās veselības vai sociālās aprūpes pakalpojumu ietvaros) atjauninātas prasmes, kas atspoguļo iedzīvotāju mērķgrupas mainīgās vajadzības un mūsu jauno izpratni par to, kas ir efektīva aprūpe. i) Stimulēt pamatprasmju un specializēto prasmju labākās prakses apmaiņu; ii) atbalstīt mācību kvalitātes standartu noteikšanu; iii) veicināt partnerību veidošanos starp apmācības sniedzējiem un iv) identificēt mācību programmas, kurās ir iekļautas kā pamatprasmes, tā augsta līmeņa prasmes. |
6.1 6.2 6.3 |
2021–2025 |
dalībvalstis EMCDDA |
37. darbība. Turpināt un attīstīt Padomes 2015. gadā pieņemto ES minimālo kvalitātes standartu 5 , kā arī uz pierādījumiem balstītu nostādņu ieviešanu valstu narkomānijas apkarošanas politikā un programmās. |
6.1 6.2 6.3 |
2021 |
Eiropas Komisija dalībvalstis EMCDDA |
7. stratēģiskā prioritāte: uzlabot riska un kaitējuma mazināšanas nolūkā veiktas iejaukšanās efektivitāti, lai aizsargātu narkotiku lietotāju veselību un sabiedrību
Darbības |
Atbilstīgā prioritārā joma |
Grafiks |
Atbildība |
38. darbība. Izstrādāt, paplašināt un uzlabot pieeju efektīviem kaitējuma mazināšanas pasākumiem. Vēl vairāk paplašināt labākās prakses apmaiņu šajā jomā starp dalībvalstīm, kā arī ar partneriem, piem., trešām valstīm, reģioniem un starptautiskām organizācijām. |
7.1 7.3 |
2021 |
Eiropas Komisija dalībvalstis EMCDDA |
39. darbība. Dalībvalstu un ES līmenī, tostarp sadarbojoties ar Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru (ECDC) un izmantojot ES agrīnās brīdināšanas sistēmu, uzlabot un palielināt spēju identificēt, izvērtēt un reaģēt uz epidēmiju uzliesmojumiem un nozīmīgām narkotiku lietotāju un jaunu psihoaktīvu vielu (JPV) patērētāju uzvedības izmaiņām. |
7.1 |
2021 |
Eiropas Komisija dalībvalstis EMCDDA ECDC |
40. darbība. Mudināt un stimulēt pētniecību un inovāciju narkotiku atklāšanas rīku jomā, lai novērstu transportlīdzekļu vadīšanu narkotiku ietekmē. |
7.4 |
2021–2025 |
Eiropas Komisija dalībvalstis EMCDDA |
41. darbība. Noteikt iespējamos politikas risinājumus saistībā ar transportlīdzekļu vadīšanu narkotiku ietekmē, tostarp vērtējot, vai ES ieteikumā par maksimālo atļauto alkohola koncentrāciju asinīs transportlīdzekļu vadītājiem būtu jāiekļauj ar narkotikām saistīti apsvērumi. |
7.4 |
2022 |
Eiropas Komisija |
42. darbība. Paplašināt tādu pasākumu pieejamību, efektīvu īstenošanu, uzraudzību un izvērtējumu, kas tiek piedāvāti kā alternatīvi piespiedu sankcijām narkotikas lietojošiem likumpārkāpējiem, piem., (nosacīts sods un) ārstēšana, rehabilitācija un atveseļošana, sociālā reintegrācija. Veikt turpmāku rīcību pēc 2016. gadā pabeigtā pētījuma par piespiedu sankcijām alternatīviem risinājumiem kā atbildi uz narkotiku likumu pārkāpumiem un ar narkotikām saistītiem noziedzīgiem nodarījumiem, piem., publicējot Komisijas ieteikumu šajā jomā. Iekļaut šo dimensiju politiskajā dialogā un sadarbībā ar partnervalstīm. |
7.5 |
2021–2025 |
Eiropas Komisija dalībvalstis EMCDDA |
43. darbība. Ieviest un uzlabot mehānismus letālu un neletālu pārdozēšanas gadījumu mazināšanai. Tostarp paplašināt opioīdu antagonistu (naloksona) pieejamību, lietošanu un piekļuvi tam kopienu līmenī, citus kaitējuma mazināšanas un politikas pasākumus, kā arī atbalstīt efektīvu pieeju izvērtēšanu un labākās prakses apmaiņu šajā jomā. |
7.2 7.6 |
2021 |
dalībvalstis EMCDDA |
44. darbība. Stiprināt kriminālistikas un toksikoloģijas datu apmaiņu: i) uzlabot analītiskās metodes, testēt un sekmēt jaunu paņēmienu izmantošanu; ii) apmainīties ar labāko praksi un izstrādāt kopīgas mācības; iii) paplašināt sadarbību ar Komisijas Kopīgo pētniecības centru un EMCDDA, kā arī izmantot esošos tīklus, piem., Eiropas Kriminālistikas institūtu tīkla Narkotiku darba grupu un Eiropas muitas laboratoriju tīklu. Izstrādāt un ieteikt ieviešanai Eiropas tiesu toksikoloģijas nostādnes ar narkotikām saistītu nāves gadījumu izmeklēšanai. |
7.6 |
2021 |
Eiropas Komisija dalībvalstis EMCDDA |
8. stratēģiskā prioritāte: izstrādāt līdzsvarotu un visaptverošu pieeju attiecībā uz narkotiku lietošanu cietumos (mazināt pieprasījumu un ierobežot piedāvājumu)
Darbības |
Atbilstīgā prioritārā joma |
Grafiks |
Atbildība |
45. darbība. Sniegt norādes dalībvalstīm, lai sekmētu līdzsvarotas un visaptverošas politiskas reakcijas izstrādi attiecībā uz narkotiku lietošanu cietumos. |
8.1 8.2 |
2024 |
Eiropas Komisija EMCDDA |
46. darbība. Ieviest cietumu darbinieku apmācību, kā labāk atklāt narkotiku nonākšanu cietumos, uzlabot informētību par šo problēmu, kā arī ieviest uz pierādījumiem balstītu un ar veselības aprūpi saistītu reakciju uz narkotiku lietošanu cietumu vidē. |
8.2 |
2023 |
dalībvalstis CEPOL EMCDDA Eurojust |
ES Narkomānijas apkarošanas programmas pārvaldība, īstenošana un uzraudzība
Darbības |
Grafiks |
Atbildība |
47. darbība. Uzlabot uzraudzību, datu vākšanu, pētniecības analīzi un ziņošanu, kā arī sniegt visaptverošu analīzi, kam ir nozīme attiecībā uz situāciju ES narkotiku jomā un ES narkotiku tirgiem, tostarp par jaunām problēmām starptautiskās rīcībpolitikas attīstībā likumīgās un nelikumīgās kanabisa lietošanas sfērās. i) Stiprināt EMCDDA un tā analītiskās spējas, tostarp jaunu un novatorisku tehnoloģiju un paņēmienu lietošanā; Ii) sekmēt uz pierādījumiem balstītu politikas un iejaukšanās izvērtēšanu valsts, ES un starptautiskā līmenī; iii) sniegt pietiekamu atbalstu EMCDDA Eiropas Narkotiku un narkomānijas valstu kontaktpunktu informācijas tīklam sabiedrības veselības un drošības jautājumos, tostarp agrīnās brīdināšanas sistēmai. |
Procesā |
Eiropas Komisija EMCDDA Eiropols |
48. darbība. Stiprināt reaģēšanu un uzlabot gatavību iespējamām problēmām nākotnē, apzinot no Covid-19 pandēmijas gūto mācību un uzraugot tās īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa ietekmi uz pakalpojumu sniegšanu, narkotiku tirgiem, lietošanas tendencēm un saistītajiem kaitējuma veidiem. |
2021 |
Eiropas Komisija dalībvalstis EMCDDA |
49. darbība. Sekmēt un stiprināt dialogu ar pilsonisko sabiedrību un tās iesaisti narkotiku jomas rīcībpolitikas īstenošanā, izvērtēšanā un viedokļu sniegšanā dalībvalstu, ES un starptautiskā līmenī. |
Procesā |
Eiropas Komisija dalībvalstis Pilsoniskās sabiedrības forums narkotiku apkarošanas jomā |
50. darbība. Sniegt ieguldījumu starptautiskās narkomānijas apkarošanas politikas programmas veidošanā atbilstīgi ES Narkomānijas apkarošanas programmas pieejai un mērķiem, tostarp paātrināti īstenojot kopīgas daudzpusējās apņemšanās, piem., 2016. gada ANO Ģenerālās asamblejas speciālās sesijas par narkotiku problēmu pasaulē noslēguma dokumentu un saistībā ar Narkotisko vielu komisijas ministru deklarācijas starpposma pārskatīšanu 2024. gadā. |
Procesā |
Eiropas Komisija EĀDD |
51. darbība. Nodrošināt, ka ES attiecībās ar trešām valstīm, reģioniem un starptautiskajām organizācijām ir pilnībā iekļauta cilvēktiesību aizsardzība un sekmēšana. Jo īpaši ES stingri un nelokāmi iebilst pret nāvessoda piemērošanu visos gadījumos, tostarp par noziegumiem, kas saistīti ar narkotikām. |
Procesā |
Eiropas Komisija EĀDD |
52. darbība. Pēc 2019. gadā pabeigtā novērtējuma 6 pārskatīt EMCDDA pilnvarojumu. |
2021 |
Eiropas Komisija |
53. darbība. Sākt ES Narkomānijas apkarošanas programmas un Narkomānijas apkarošanas rīcības plāna izvērtēšanu. |
2024 |
Eiropas Komisija |
2. pielikums
Darbības rādītāji
1. darbības rādītājs. Ar narkotikām saistīta organizētā noziedzība un vardarbība starp bandām (Eiropols, EMCDDA dati un rādītājs par slepkavībām, kas saistītas ar narkotikām, kā arī pētījumi par bandu vardarbīgām izpausmēm, iebiedēšanu un organizētās noziedzības iesaisti)
2. darbības rādītājs. Jaunie apdraudējumi, balstoties uz datiem, kuri iegūti no savlaicīgiem un uz nākotni vērstiem avotiem (ja tādi ir pieejami), tai skaitā par kopienās un pilsētās patērēto narkotiku apjomu, kas noteikts, veicot pasākumā patlaban iesaistīto pilsētu notekūdeņu analīzi (EMCDDA apvienotais Eiropas līmeņa rādītājs, balstoties uz EMCDDA ziņošanu un barometru; SCORE grupa un EMCDDA; neatliekamās medicīniskās palīdzības nodaļu dati; mērķtiecīgi pētījumi)
3. darbības rādītājs. Līdzekļu atgūšanas un ar narkotikām saistītas noziedzības rezultātā veikto finanšu izmeklēšanu skaita tendences (Eiropols, EMCDDA un mērķtiecīgi avoti)
4. darbības rādītājs. Konfiscēto nelikumīgu narkotisko vielu, jauno psihoaktīvo vielu (JPV) un prekursoru skaita un daudzuma tendences — rādītājā skaidri būtu jānošķir maza un liela apjoma konfiskācijas (EMCDDA un Eiropola dati par narkotiku konfiskācijām, sadalījumā pa vielām: kanabiss, tostarp Indijas kaņepes, heroīns, kokaīns, kreks, amfetamīns, metamfetamīns, MDMA un jaunas psihoaktīvas vielas; Eiropas Komisijas, EMCDDA un Eiropola dati par prekursoriem)
5. darbības rādītājs. Jauno psihoaktīvo vielu agrīnās brīdināšanas sistēma (EMCDDA/Eiropols) un jauno psihoaktīvo vielu riska novērtējums (EMCDDA)
6. darbības rādītājs. Iedzīvotāju drošuma un drošības uztvere (procentos) ar narkotikām saistītas noziedzības un vardarbības sakarā, kā arī nelikumīgu narkotisko vielu un jaunu psihoaktīvo vielu (JPV) izjustā pieejamība Eiropā, tostarp tiešsaistē (pēc vecuma un dzimuma) (divi Eirobarometra pētījumi — 2021. gada sākumā un 2025. gadā)
7. darbības rādītājs. To iedzīvotāju skaits procentos, kuri patlaban (pēdējā mēneša laikā) lieto narkotikas, ir lietojuši narkotikas nesen (pēdējā gada laikā) vai jebkad (dzīves laikā) ir lietojuši narkotikas, pa narkotikām un vecuma grupām (EMCDDA veiktā iedzīvotāju aptauja)
8. darbības rādītājs. Vecuma tendences attiecībā uz pirmās pamēģinātās nelegālās vielas lietotājiem, balstoties uz skolu aptaujām un ņemot vērā Eiropas skolu apsekojuma projektu par alkoholu un citām narkotikām (ESPAD), skolas vecuma bērnu veselību ietekmējošo paradumu pētījumu (HBSC) vai citus attiecīgus pētījumus, kā arī (attiecīgā gadījumā) vispārējo sabiedrības apsekojumu saistībā ar narkotiku lietošanu (EMCDDA galvenais epidemioloģiskais rādītājs)
9. darbības rādītājs. Ar narkotikām saistītas morbiditātes un mirstības rādītāju tendences. EMCDDA apvienotais pārskats un barometrs par narkotiku lietošanas ietekmi uz veselību. Ietver no vispāratzītiem un jauniem avotiem pieejamo datu analīzi šādos jautājumos: ar narkotikām saistītu nāves gadījumu, infekcijas slimību un ar uzvedību saistītu veselības problēmu, ieskaitot intravenozo narkotiku lietošanu, kā arī citu bīstamu narkotiku lietošanas vai ar to saistītās uzvedības tendences (EMCDDA)
10. darbības rādītājs. Pasākumi attiecībā uz ārstēšanas un kaitējuma mazināšanas pakalpojumu pieejamību. Opioīdu aizstājējterapijas pieejamība un tās darbības joma, adatu un šļirču apmaiņas programmu pieejamība, HCV testēšanas un ārstēšanas nodrošinājums intravenozo narkotiku lietotājiem (EMCDDA)
11. darbības rādītājs. Dalībvalstis ar visaptverošu un līdzsvarotu rīcībpolitiku attiecībā uz narkotikām cietumos — pamatojoties uz to dalībvalstu skaitu, kurām ir līdzsvarota stratēģija attiecībā uz narkotikām cietumos (dalībvalstu ziņojumi)
12. darbības rādītājs. Ieguldījums Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam attiecīgo mērķu sasniegšanā (Eurostat ikgadējais uzraudzības ziņojums par IAM sasniegšanas progresu ES kontekstā)
Smagās un organizētās noziedzības draudu novērtējums.
Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs.
Sīkāk sk. posteni 18 02 77 04 — Sagatavošanas darbība — ES saskaņota tumšā tīkla uzraudzība, lai apkarotu noziedzīgas darbības; pieejams budžeta piezīmju par izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām 3. pielikuma 61. lappusē.
Pasta sūtījums: adresēts sūtījums tā galīgajā formā, kādā tas ir jāpārvadā pasta pakalpojumu sniedzējam. Šādi sūtījumi bez korespondences ietver arī, piem., grāmatas, katalogus, avīzes, periodiskos izdevumus un pasta pakas, kurās ir preces ar komerciālu vērtību vai bez tās.
Padomes secinājumi par ES Narkomānijas apkarošanas rīcības plāna 2013.–2016. gadam īstenošanu attiecībā uz minimālajiem kvalitātes standartiem narkotiku pieprasījuma samazināšanā Eiropas Savienībā, 11985/15.
Sīkāk sk. Narkotikas un narkomānija — Eiropas uzraudzības centra pilnvaru paplašināšana: https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12432-Revision-of-the-mandate-of-the-European-Monitoring-Centre-for-Drugs-and-Drug-Addiction