EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52010AG0002
Position (EU) No 2/2010 of the Council at first reading with a view to the adoption of a Regulation of the European Parliament and of the Council concerning a European rail network for competitive freight Adopted by the Council on 22 February 2010 Text with EEA relevance
Padomes Nostāja (ES) Nr. 2/2010 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par Eiropas dzelzceļa tīklu konkurētspējīgiem kravu pārvadājumiem Pieņemta Padomē 2010. gada 22. februārī Dokuments attiecas uz EEZ
Padomes Nostāja (ES) Nr. 2/2010 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par Eiropas dzelzceļa tīklu konkurētspējīgiem kravu pārvadājumiem Pieņemta Padomē 2010. gada 22. februārī Dokuments attiecas uz EEZ
OV C 114E, 4.5.2010, p. 1–16
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
4.5.2010 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
CE 114/1 |
PADOMES NOSTĀJA (ES) Nr. 2/2010 PIRMAJĀ LASĪJUMĀ,
lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par Eiropas dzelzceļa tīklu konkurētspējīgiem kravu pārvadājumiem
Pieņemta Padomē 2010. gada 22. februārī
(Dokuments attiecas uz EEZ)
2010/C 114 E/01
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. panta 1. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),
tā kā:
(1) |
Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģijā un Eiropas Savienības ilgtspējīgas attīstības stratēģijā dzelzceļa iekšējā tirgus izveide, īpaši attiecībā uz preču transportu, ir būtisks elements ceļā uz ilgtspējīgas mobilitātes sasniegšanu. |
(2) |
Padomes Direktīva 91/440/EEK (1991. gada 29. jūlijs) par Kopienas dzelzceļa attīstību (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/14/EK (2001. gada 26. februāris) par dzelzceļa infrastruktūras jaudas iedalīšanu un maksājumu iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras izmantošanu (5) ir bijuši nozīmīgi soļi iekšējā dzelzceļa tirgus izveidē. |
(3) |
Lai starptautiskie un iekšzemes dzelzceļa kravu pārvadājumu pakalpojumi, kas kopš 2007. gada 1. janvāra ir atvērti konkurencei, spētu konkurēt ar citiem transporta veidiem, tiem jābūt pieejamai kvalitatīvai un pietiekami finansētai dzelzceļa infrastruktūrai, tas ir, tādai, kura ļauj sniegt labus preču transporta pakalpojumus komercātruma un kustības grafika ziņā, un uzticamai dzelzceļa infrastruktūrai, tas ir, nodrošinot, ka sniegtais pakalpojums patiesi atbilst līgumsaistībām ar dzelzceļa operatoriem. |
(4) |
Dzelzceļa kravu pārvadājumu tirgus atvēršana ir ļāvusi jauniem operatoriem sākt darbību dzelzceļa tīklā. Lai optimizētu tīkla lietošanu un nodrošinātu tā uzticamību, ir lietderīgi noteikt papildu procedūras infrastruktūras pārvaldītāju sadarbības stiprināšanai saistībā ar starptautisko vilcienu ceļu piešķiršanu kravas vilcieniem. |
(5) |
Padomes 2008. gada 7. un 8. aprīļa sanāksmē secināts, ka jāveicina efektīva infrastruktūras izmantošana un vajadzības gadījumā jāuzlabo dzelzceļa infrastruktūras jauda ar pasākumiem Eiropas un valsts līmenī, jo īpaši ar tiesību aktu pieņemšanu. |
(6) |
Šajā kontekstā, izveidojot starptautiskus dzelzceļa koridorus Eiropas dzelzceļa tīklam konkurētspējīgiem kravu pārvadājumiem, pa kuru preču vilcieni varēs kursēt labos apstākļos un viegli pāriet no viena iekšzemes tīkla uz citu, varētu uzlabot infrastruktūras izmantošanas nosacījumus. |
(7) |
Lai izveidotu starptautiskus dzelzceļa koridorus Eiropas dzelzceļa tīklam konkurētspējīgiem kravu pārvadājumiem, jau uzsāktās ierosmes dzelzceļa infrastruktūras jomā liecina, ka vispiemērotākā metode ir starptautisku koridoru izveide, kas nodrošina konkrētu vajadzību apmierināšanu vienā vai vairākos skaidri definētos kravu pārvadājumu tirgus segmentos. |
(8) |
Šī regula nedrīkstētu skart Direktīvā 91/440/EEK un Direktīvā 2001/14/EK noteiktās infrastruktūras pārvaldītāju tiesības un pienākumus, un attiecīgā gadījumā Direktīvas 2001/14/EK 14. panta 2. punktā minēto jaudas iedalīšanas iestāžu tiesības un pienākumus. Minētie tiesību akti paliek spēkā, arī noteikumi, kas attiecas uz kravu pārvadājumu koridoriem, it īpaši attiecībā uz infrastruktūras pārvaldītāju tiesībām atteikt vai pieņemt tādu juridisku personu pieteikumus par jaudas piešķiršanu, kas nav dzelzceļa uzņēmumi. |
(9) |
Starptautiski dzelzceļa koridori Eiropas dzelzceļa tīklam konkurētspējīgiem kravu pārvadājumiem būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Transporta tīklu (TEN-T) un Eiropas dzelzceļu satiksmes pārvaldības sistēmas (ERTMS) koridoriem. Tādēļ šie tīkli ir jāattīsta koordinēti un jo īpaši attiecībā uz dzelzceļa kravu pārvadājumu starptautisko dzelzceļa koridoru integrāciju esošajos TEN-T un ERTMS koridoros. Turklāt Savienības līmenī būtu jānosaka saskaņoti noteikumi par šādiem kravu pārvadājumu koridoriem. Vajadzības gadījumā šādu koridoru izveide būtu finansiāli jāatbalsta saistībā ar TEN-T, pētījumu un Marco Polo programmām, kā arī citiem Savienības politikas virzieniem un fondiem, piemēram, Eiropas Reģionālās attīstības fondu vai Kohēzijas fondu. |
(10) |
Kravu pārvadājumu koridorā būtu jānodrošina pienācīga koordinācija starp attiecīgajām dalībvalstīm un infrastruktūras pārvaldītājiem, jānodrošina pietiekama prioritāte dzelzceļa kravu pārvadājumu satiksmei, jāizveido efektīva un adekvāta sasaiste ar citiem transporta veidiem un jāizstrādā nosacījumi, kas veicina konkurences attīstību starp dzelzceļa kravu pārvadājumu pakalpojumu sniedzējiem. |
(11) |
Papildus kravu pārvadājumu koridoriem, kas izveidoti saskaņā ar 3. pantu, Savienības līmenī būtu jāizskata un jāapstiprina papildu kravu pārvadājumu koridoru izveide saskaņā ar skaidri definētām pārredzamām procedūrām un kritērijiem, kas atstāj dalībvalstīm un infrastruktūras pārvaldītājiem pietiekamu rīcības brīvību lēmumu pieņemšanā un pārvaldībā, lai tie varētu ņemt vērā esošas ierosmes par īpašiem koridoriem, piemēram, ERTMS, RailNetEurope (“RNE”) un TEN-T, un pieņemt savām konkrētām vajadzībām atbilstīgus pasākumus. |
(12) |
Lai veicinātu koordināciju starp dalībvalstīm un infrastruktūras pārvaldītājiem, katram kravu pārvadājumu koridoram vajadzētu izveidot atbilstošu pārvaldes struktūru, ņemot vērā nepieciešamību izvairīties no dublēšanās ar jau esošām pārvaldes struktūrām. |
(13) |
Lai apmierinātu tirgus prasības, kravu pārvadājumu koridora izveides nosacījumi būtu jāizklāsta īstenošanas plānā, kurā būtu jānorāda kravu pārvadājumu darbības uzlabošanai veicamie pasākumi un to veikšanas termiņi. Turklāt, lai nodrošinātu to, ka kravu pārvadājumu koridora izveidei paredzētās vai jau veiktās darbības atbilst visu kravu pārvadājumu koridora lietotāju vajadzībām vai vēlmēm, ar pretendentiem, kuri, iespējams, lietos attiecīgo kravu pārvadājumu koridoru, ir regulāri jāapspriežas saskaņā ar valdes noteiktām procedūrām. |
(14) |
Būtu jāapsver arī multimodālu transportsistēmu termināļu izveide, kuri ir vajadzīgi, veidojot dzelzceļa kravu pārvadājumu koridorus Savienībā. |
(15) |
Lai nodrošinātu infrastruktūras jaudu saskanību un nepārtrauktību visā kravu pārvadājumu koridora garumā, ieguldījumi kravu pārvadājumu koridorā būtu jākoordinē starp attiecīgajām dalībvalstīm un infrastruktūras pārvaldītājiem un jāplāno atbilstoši kravu pārvadājumu koridora vajadzībām. Būtu jāpublicē investīciju programma, lai nodrošinātu informāciju tiem pretendentiem, kas varētu darboties attiecīgajā koridorā. Būtu jāietver darbību projekti ar mērķi attīstīt savstarpēji izmantojamas sistēmas un palielināt vilcienu jaudu. |
(16) |
To pašu iemeslu dēļ attiecīgo kravu pārvadājumu koridoru līmenī būtu jākoordinē visi ar infrastruktūru un tās iekārtām saistīti darbi, kas varētu ierobežot pieejamās kravu pārvadājumu koridora jaudas, un jaunākā informācija par tiem regulāri jāpublicē. |
(17) |
Lai atvieglinātu infrastruktūras jaudas pieprasījumu procedūru starptautisko kravu pārvadājumu pakalpojumu jomā, katrā kravu pārvadājumu koridorā jānozīmē vai jāizveido vienas pieturas aģentūra. Šim nolūkam būtu jāizmanto esošās ierosmes, jo īpaši tās, kuras veic RNE, kas ir infrastruktūras pārvaldītāju koordinācijas struktūra un sniedz vairākus pakalpojumus starptautisko kravu pārvadājumu operatoriem. |
(18) |
Kravu pārvadājumu koridoru pārvaldībā būtu arī jāiekļauj procedūras, lai piešķirtu infrastruktūras jaudu starptautiskiem kravas vilcieniem, kas kursē šādos koridoros. Šajās procedūrās būtu jāņem vērā arī citiem transporta veidiem, tostarp pasažieru transportam, vajadzīgās jaudas. |
(19) |
Lai nodrošinātu labāku dzelzceļa infrastruktūras izmantojumu, jākoordinē šīs infrastruktūras un kravu pārvadājumu koridorā esošo stratēģisko termināļu darbība. |
(20) |
Prioritātes noteikumi var arī nozīmēt prioritātes mērķus, atkarībā no situācijas attiecīgajā dalībvalstī. |
(21) |
Traucējumu gadījumos kravas vilcieniem, kas kursē kravas pārvadājumu koridorā, iespēju robežās būtu jānodrošina atbilstība grafikam, ņemot vērā visu transporta veidu vajadzības. |
(22) |
Lai objektīvi novērtētu ieguvumus, ko sniedz uz kravu pārvadājumu koridora izveidi vērsti pasākumi, būtu jāpārrauga dzelzceļa kravu pārvadājumu pakalpojumu kvalitāte visā kravu pārvadājumu koridora garumā un regulāri jāpublisko kvalitātes ziņojumi. Kvalitātes novērtējumā būtu jāiekļauj kravu pārvadājumu koridora lietotāju apmierinātības aptauju rezultāti. |
(23) |
Lai nodrošinātu nediskriminējošu piekļuvi starptautiskiem dzelzceļa pakalpojumiem, ir jānodrošina pienācīga koordinācija starp dzelzceļa satiksmes kontroles iestādēm, kuras atrodas dažādos kravu pārvadājumu koridora tīklos. |
(24) |
Lai atvieglinātu piekļuvi informācijai par visu galveno infrastruktūru izmantojumu kravu pārvadājumu koridorā un lai nodrošinātu piekļuvi šim koridoram bez jebkādas diskriminācijas, valdei būtu jāsagatavo pārskats, kurā apkopota visa šī informācija, tas regulāri jāatjaunina un jāpublisko. |
(25) |
Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, izveidot Eiropas dzelzceļa tīklu konkurētspējīgiem kravu pārvadājumiem, kurš sastāv no kravu pārvadājumu koridoriem, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka šo mērķi tā mēroga vai iedarbības dēļ var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai. |
(26) |
Attiecībā uz ieguldījumu koordināciju un jaudas un satiksmes pārvaldību būtu jāievieš vienlīdzīgi noteikumi, kas balstās uz sadarbību starp infrastruktūras pārvaldītājiem, kuriem starptautiskajā dzelzceļa koridorā jāsniedz kvalitatīvi pakalpojumi kravu pārvadājumu operatoriem. |
(27) |
Tā kā starptautiskiem vilcieniem ir jākursē maršrutos, kas ietver vairākus koridorus, kā definēts šajā regulā, vairāku koridoru infrastruktūras pārvaldītāji var arī saskaņot savas darbības, lai traucējumu gadījumā attiecīgos koridoros nodrošinātu jaudu pieejamību, netraucētu satiksmi un saskaņotu prioritātes noteikumu piemērošanu dažādiem transporta veidiem. |
(28) |
Šīs regulas īstenošanai veicamie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (6). |
(29) |
Turklāt Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz II pielikuma pielāgošanu. Ir īpaši būtiski, ka Komisija savā sagatavošanas darbā apspriežas ar ekspertiem saskaņā ar savu apņemšanos, kas izteikta 2009. gada 9. decembra Komisijas Paziņojumā par Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. panta īstenošanu, |
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
I NODAĻA
VISPĀRĪGI JAUTĀJUMI
1. pants
Priekšmets un darbības joma
1. Šajā regulā izklāstīti noteikumi, lai izveidotu un organizētu starptautiskus dzelzceļu koridorus Eiropas dzelzceļa tīklam konkurētspējīgiem kravu pārvadājumiem. Tajā ir izklāstīti kravu pārvadājumu koridoru atlases, organizācijas un pārvaldības noteikumi.
2. Šo regulu piemēro dzelzceļa infrastruktūras pārvaldībai un izmantošanai kravu pārvadājumu koridoros.
2. pants
Definīcijas
1. Šajā regulā ir spēkā definīcijas, kas noteiktas Direktīvas 2001/14/EK 2. pantā.
2. Papildus 1. punktā minētajām definīcijām izmanto šādas definīcijas:
a) |
“kravu pārvadājumu koridors” ir visas izraudzītās dzelzceļa līnijas dalībvalstīs un attiecīgā gadījumā Eiropas trešās valstīs, kas savieno kravu pārvadājuma galvenajā maršrutā izvietotos termināļus, arī dzelzceļa infrastruktūra un saistītās iekārtas, šķirotavas un manevrēšanas stacijas, un vajadzības gadījumā – apvedceļi; |
b) |
“īstenošanas plāns” ir dokuments, kurā izklāstīta līdzekļi un stratēģija, ko attiecīgās iesaistītās personas plāno izmantot, lai noteiktā laika posmā veiktu vajadzīgus un pietiekamus pasākumus kravu pārvadājumu koridora izveidei; |
c) |
“terminālis” ir iekārta, kas atrodas jebkur kravu pārvadājumu koridorā un ir īpaši pielāgota, lai varētu veikt preču iekraušanu kravas vilcienos un/vai izkraušanu no tiem un varētu savienot dzelzceļa kravu pārvadājumu pakalpojumus ar sauszemes, jūras, iekšzemes ūdeņu un gaisa transporta pakalpojumiem, vai lai varētu veikt preču vilcienu manevrus vai to sastāva pārkārtošanu; kā arī lai vajadzības gadījumā varētu veikt robežšķērsošanas procedūras uz Eiropas trešo valstu robežām. |
II NODAĻA
STARPTAUTISKO DZELZCEĻA KORIDORU KONKURĒTSPĒJĪGIEM KRAVU PĀRVADĀJUMIEM IZRAUDZĪŠANĀS UN PĀRVALDĪBA
3. pants
Sākotnējo kravu pārvadājumu koridoru izraudzīšanās
1. Regulas I pielikumā minētās dalībvalstis līdz … (7) izveido kravu pārvadājumu koridorus minētajā pielikumā izklāstītajos galvenajos maršrutos. Attiecīgās dalībvalstis informē Komisiju par kravu pārvadājumu koridoru izveidi.
2. Atkāpjoties no 1. punkta, kravu pārvadājumu koridorus galvenajā maršrutā, kas izklāstīts I pielikuma 3., 5. un 8. punktā, izveido līdz … (8).
4. pants
Citu kravu pārvadājumu koridoru atlase
1. Katra dalībvalsts, kurai ir dzelzceļa robeža ar citu dalībvalsti, piedalās vismaz viena kravu pārvadājumu koridora izveidē, ja vien šis pienākums jau nav izpildīts saskaņā ar 3. pantu.
2. Neatkarīgi no 1. punkta dalībvalstis, ja to tām lūgusi kāda dalībvalsts, iesaistās 1. punktā minētā kravu pārvadājumu koridora izveidē vai pastāvoša koridora pagarināšanā, lai dotu iespēju kaimiņu dalībvalstij izpildīt 1. punktā minēto pienākumu.
3. Neskarot Direktīvas 91/440/EEK 7. pantā noteiktos dalībvalstu pienākumus, ja dalībvalsts uzskata, ka kravu pārvadājumu koridora izveide nebūtu to pretendentu interesēs, kas varētu izmantot kravu pārvadājumu koridoru, vai ka tā izveide nedotu būtiskus sociālus un ekonomiskus ieguvumus, vai radītu nesamērīgu slogu, attiecīgai dalībvalstij nav pienākuma iesaistīties šā panta 1. un 2. punktā minētajās darbībās, ja Komisija pieņem attiecīgu lēmumu saskaņā ar 19. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.
4. Dalībvalstij nav pienākuma piedalīties 1. un 2. punktā minētajās darbībās, ja tās dzelzceļa tīkla sliežu platums atšķiras no galvenā dzelzceļa tīkla Savienībā.
5. Lai izpildītu 1. un 2. punktā paredzētos pienākumus, attiecīgās dalībvalstis pēc apspriešanās ar infrastruktūras pārvaldītājiem un attiecīgiem pretendentiem kopīgi ierosina Komisijai izveidot kravu pārvadājumu koridorus līdz … (9), ņemot vērā II pielikumā izklāstītos kritērijus.
6. Komisija izskata 5. punktā minētos kravu pārvadājumu koridora(-u) izveides priekšlikumus un saskaņā ar 19. panta 3. punktā paredzēto regulatīvo procedūru vēlākais deviņu mēnešu laikā pēc priekšlikuma iesniegšanas pieņem lēmumu par šāda priekšlikuma atbilstību šim pantam.
7. Attiecīgās dalībvalstis izveido kravu pārvadājumu koridoru vēlākais trīs gadu laikā pēc 6. punktā minētā Komisijas lēmuma pieņemšanas.
8. Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz II pielikuma pielāgošanu. Sagatavojot šajā punktā minētos deleģētos aktus, Komisija ievēro Direktīvas 2001/14/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/57/EK (2008. gada 17. jūnijs) par dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību Kopienā (pārstrādāta) (10) noteikumus un jo īpaši ņem vērā plānu par savstarpēji izmantojamu sistēmu ieviešanu, dzelzceļa sistēmas un TEN-T attīstību un sevišķi ERTMS īstenošanu, kā arī kravu pārvadājumu tirgus attīstību, tostarp mijiedarbību ar citiem transporta veidiem.
Šajā punktā minētajiem deleģētajiem aktiem piemēro 20., 21. un 22. pantā minēto procedūru.
5. pants
Izmaiņas kravu pārvadājumu koridoros
1. Regulas 3. un 4. pantā minētajos kravu pārvadājumu koridoros var izdarīt izmaiņas, pamatojoties uz kopīgu attiecīgo dalībvalstu priekšlikumu, ko pēc apspriešanās ar infrastruktūras pārvaldniekiem un attiecīgiem pretendentiem iesniedz Komisijai.
2. Komisija saskaņā ar 19. panta 3. punktā minēto regulatīvo procedūru par priekšlikumu pieņem lēmumu, ņemot vērā II pielikumā izklāstītos kritērijus.
6. pants
Samierināšana
Ja divas vai vairākas attiecīgās dalībvalstis nevar vienoties par kravu pārvadājumu koridora izveidi vai izmaiņām tajā un attiecībā uz to teritorijā esošo dzelzceļa infrastruktūru, Komisija pēc vienas attiecīgās dalībvalsts pieprasījuma apspriežas par šo jautājumu ar 19. pantā minēto komiteju. Komiteja paziņo savu atzinumu attiecīgajām dalībvalstīm. Attiecīgās dalībvalstis ņem šo atzinumu vērā, lai rastu risinājumu, un, pamatojoties uz savstarpēju vienošanos, pieņem lēmumu.
7. pants
Kravu pārvadājumu koridoru pārvaldība
1. Katram kravu pārvadājumu koridoram attiecīgās dalībvalstis izveido valdi, kas ir atbildīga par vispārēju kravu pārvadājumu koridora mērķu noteikšanu, uzraudzību un 8., 10. un 23. pantā skaidri noteikto pasākumu veikšanu. Valdē ir attiecīgo dalībvalstu iestāžu pārstāvji.
2. Katra kravu pārvadājumu koridora attiecīgie infrastruktūras pārvaldītāji un attiecīgā gadījumā Direktīvas 2001/14/EK 14. panta 2. punktā minētās par jaudas piešķiršanu atbildīgās iestādes izveido apsaimniekotājvaldi, kas ir atbildīga par pasākumu veikšanu, kuri skaidri norādīti šā panta 6. punktā un šīs regulas 8. un 10. pantā, 12. panta 1. punktā, 13. panta 2., 5. un 6. punktā, 14.a panta 1. punktā, 15. pantā un 16. panta 2. un 3. punktā. Apsaimniekotājvaldē ir infrastruktūras pārvaldītāju pārstāvji.
3. Valde lēmumu pieņem, pamatojoties uz attiecīgo dalībvalstu iestāžu pārstāvju savstarpēju vienošanos.
4. Apsaimniekotājvalde pieņem lēmumus, tostarp lēmumus par tās juridisko statusu, resursiem un personālu, pamatojoties uz attiecīgo infrastruktūras pārvaldītāju savstarpēju vienošanos.
5. Valdes un apsaimniekotājvaldes pienākumi neskar infrastruktūras pārvaldītāju neatkarību, kā paredzēts Direktīvas 91/440/EEK 4. panta 2. punktā.
6. Apsaimniekotājvalde izveido padomdevēju grupu, kurā ir pārstāvēti kravu pārvadājumu koridora termināļu pārvaldītāji un īpašnieki. Minētā padomdevēju grupa var sniegt atzinumu par jebkuriem apsaimniekotājvaldes priekšlikumiem, kas tieši ietekmē investīcijas termināļos un to pārvaldību. Padomdevēja grupa arī var sniegt atzinumu pēc savas ierosmes. Apsaimniekotājvalde ņem vērā jebkuru šādu atzinumu.
8. pants
Kravu pārvadājumu koridora plāna īstenošanas pasākumi
1. Apsaimniekotājvalde izstrādā īstenošanas plānu un iesniedz to valdei apstiprināšanai. Tādā plānā ir:
a) |
kravu pārvadājumu koridora apraksts, tostarp pārslodzes vietas un kravu pārvadājumu koridora izveidei nepieciešamo pasākumu programma; |
b) |
šā panta 3. punktā minētā transporta un satiksmes pētījuma būtiski elementi; |
c) |
kravu pārvadājumu koridora mērķi, jo īpaši attiecībā uz kravu pārvadājumu koridora darbību, kas izteikta kravu pārvadājumu koridora pakalpojumu kvalitātē un infrastruktūras jaudā saskaņā ar 17. panta noteikumiem; |
d) |
šīs regulas 10. pantā minētais investīciju plāns; un |
e) |
pasākumi, lai īstenotu 11. līdz 17. panta noteikumus. |
2. Apsaimniekotājvalde regulāri pārskata īstenošanas plānu, ņemot vērā tā īstenošanā panākto progresu, kravu pārvadājumu tirgus attīstību kravu pārvadājumu koridorā un darbību, ko vērtē saskaņā ar 1. punkta c) apakšpunktā minētajiem mērķiem.
3. Apsaimniekotājvalde regulāri veic transporta un satiksmes pētījumus par konstatētajām un gaidāmajām satiksmes tendencēm kravu pārvadājumu koridorā, pievēršoties dažādiem satiksmes veidiem, gan attiecībā uz kravu pārvadājumiem, gan pasažieru pārvadājumiem.
4. Īstenošanas plānā ņem vērā termināļu attīstību, lai tie atbilstu dzelzceļa pārvadājumu vajadzībām attiecīgajā kravu pārvadājumu koridorā.
9. pants
Apspriešanās ar pretendentiem
Apsaimniekotājvalde ievieš apspriešanās mehānismu, lai nodrošinātu pienācīgu to pretendentu iesaisti, kas varētu izmantot kravu pārvadājumu koridoru. Jo īpaši tā nodrošina, ka ar pretendentiem apspriežas pirms valdei iesniedz 8. pantā minēto īstenošanas plānu.
III NODAĻA
INVESTĪCIJAS KRAVU PĀRVADĀJUMU KORIDORĀ
10. pants
Investīciju plānošana
1. Apsaimniekotājvalde izstrādā un regulāri pārskata investīciju plānu un iesniedz to valdei apstiprināšanai. Tādā plānā ir:
a) |
tādu projektu saraksts, kas paredzēti, lai kravu pārvadājumu koridorā paplašinātu, atjaunotu vai pārveidotu dzelzceļa infrastruktūru un saistītās iekārtas, kā arī tam vajadzīgie finanšu līdzekļi un finanšu avoti; |
b) |
plāns par savstarpēji izmantojamu sistēmu ieviešanu kravu pārvadājumu koridorā, kas atbilst savstarpējas izmantojamības būtiskajām prasībām un tehniskajām specifikācijām, kuras piemēro dzelzceļa tīkliem, kā definēts Direktīvā 2008/57/EK. Šis ieviešanas plāns ir balstīts uz šādu savstarpēji izmantojamu sistēmu ieviešanas izmaksu un ieguvumu analīzi; |
c) |
plāns par jaudas pārvaldību kravas vilcieniem, kuri var kursēt attiecīgajā kravu pārvadājumu koridorā. Šī plāna pamatā var būt attiecīgajā kravu pārvadājumu koridorā kursējošo vilcienu sastāva atļautā garuma, kravas gabarītu vai ass slodzes palielināšana; un |
d) |
vajadzības gadījumā – atsauci uz Savienības ieguldījumu, kas paredzēts saskaņā ar Savienības finanšu programmām. |
2. Šo pantu piemēro, neskarot dalībvalstu kompetenci plānot un finansēt dzelzceļa infrastruktūru.
11. pants
Darbu saskaņošana
Attiecīgie infrastruktūras pārvaldītāji pienācīgi un atbilstīgi pieņemtam grafikam saskaņo un publicē grafikus visiem infrastruktūras un saistītu iekārtu darbiem, kas varētu ierobežot pieejamo kravu pārvadājuma koridora jaudu.
IV NODAĻA
KRAVU PĀRVADĀJUMU KORIDORA VADĪBA
12. pants
Vienas pieturas aģentūra infrastruktūras jaudas pieteikumiem
1. Kravu pārvadājumu koridora apsaimniekotājvalde sadarbībā ar infrastruktūras pārvaldītājiem izraugās vai izveido kopīgu struktūru un/vai informācijas sistēmu, kas pretendentiem dod iespēju vienā vietā un ar vienu darbību lūgt nodrošināt infrastruktūras jaudu kravas vilcieniem, kas kravu pārvadājumu koridorā šķērso vismaz vienu robežu (“vienas pieturas aģentūra”).
2. Vienas pieturas aģentūra arī sniedz pamatinformāciju par infrastruktūras jaudas piešķīrumiem, tostarp 16. pantā minēto informāciju.
3. Vienas pieturas aģentūra nekavējoties pārsūta visus infrastruktūras jaudas pieteikumus kompetentajiem infrastruktūras pārvaldītājiem un, attiecīgā gadījumā, par jaudas iedalīšanu atbildīgām iestādēm, kas minētas 14. panta 2. punktā Direktīvā 2001/14/EK, kuras par šo pieteikumu pieņem lēmumu saskaņā ar minētās direktīvas 13. pantu un III nodaļu.
4. Vienas pieturas aģentūras darbība ir pārredzama, tā darbojas bez diskriminācijas. Šīs darbības kontrolē regulatīvās iestādes saskaņā ar 18. pantu.
13. pants
Kravas vilcieniem piešķirtā jauda
1. Dalībvalstis sadarbojas, lai kravu pārvadājumu koridorā noteiktu infrastruktūras jaudas piešķiršanas sistēmu saskaņā ar to kompetencēm, kas izklāstītas Direktīvas 2001/14/EK 14. panta 1. punktā.
2. Apsaimniekotājvalde izvērtē vajadzību pēc jaudas, ko paredzēts iedalīt kravu pārvadājumu koridorā kursējošiem kravas vilcieniem, ņemot vērā šīs regulas 8. panta 3. punktā minēto transporta un satiksmes pētījumu, pieprasījumus iedalīt infrastruktūras jaudas, kas attiecas uz iepriekšējiem un pašreizējiem kustības grafikiem, un pamata vienošanās.
3. Pamatojoties uz šā panta 2. punktā minētajiem izvērtējumiem, kravu pārvadājumu koridora infrastruktūras pārvaldītāji kopīgi definē un organizē iepriekš sagatavotus starptautiskos vilcienu ceļus, pa kuriem kursē kravas vilcieni, saskaņā ar Direktīvas 2001/14/EK 15. pantā minēto procedūru un atzīstot citu transporta veidu, tostarp pasažieru transporta, vajadzību pēc jaudas. Informāciju par šiem iepriekš sagatavotiem ceļiem publicē vēlākais trīs mēnešus pirms galīgā datuma, kurā saņem Direktīvas 2001/14/EK III pielikumā minētos infrastruktūras jaudas pieprasījumus. Vairāku kravu pārvadājumu koridoru infrastruktūras pārvaldītāji vajadzības gadījumā var koordinēt starptautiskus iepriekš sagatavotus vilcienu ceļus, piedāvājot jaudu attiecīgajos transporta koridoros.
4. Kravu pārvadājumu koridora infrastruktūras pārvaldītāji šos iepriekš sagatavotos ceļus pirmkārt iedala kravas vilcieniem, kas šķērso vismaz vienu robežu.
5. Infrastruktūras pārvaldītāji, ja tas ir pamatots ar tirgus vajadzībām un šā panta 2. punktā minēto izvērtējumu, kopīgi definē rezerves jaudu, kas vajadzīga attiecīgajā kravu pārvadājumu koridorā kursējošiem starptautiskiem kravas vilcieniem, atzīstot citu transporta veidu, tostarp pasažieru transporta, vajadzību pēc infrastruktūras jaudas, un šo jaudas rezervi saglabā galīgajā kustības grafikā, lai dotu iespēju ātri un pienācīgi reaģēt uz ad hoc jaudas pieprasījumiem, kā minēts Direktīvas 2001/14/EK 23. pantā. Minēto rezerves jaudu saglabā līdz tās grafikā paredzētajam termiņam, kā to nolēmusi apsaimniekotājvalde. Tāds termiņš nepārsniedz 90 dienas.
Rezerves jaudu nosaka, pamatojoties uz 2. punktā minēto izvērtējumu. Rezerves jaudu dara pieejamu tikai tad, ja pastāv reāla tirgus vajadzība.
6. Apsaimniekotājvalde sekmē, lai tiktu koordinētas prioritātes attiecībā uz infrastruktūras jaudu piešķiršanu kravu pārvadājumu koridorā.
7. Izņemot nepārvaramas varas gadījumus, kravu pārvadājumam iedalīto vilcienu ceļu saskaņā ar šo pantu nedrīkst atcelt mazāk kā vienu mēnesi pirms attiecīgā kustības grafikā paredzētā kustības laika, ja vien attiecīgais pretendents nedod savu piekrišanu tādai atcelšanai. Tādos gadījumos attiecīgais infrastruktūras pārvaldītājs cenšas pretendentam ieteikt līdzvērtīgas kvalitātes un drošuma vilciena ceļu, kuru pretendents ir tiesīgs pieņemt vai noraidīt. Šis noteikums neskar jebkādas tiesības, kuras pretendentam varētu būt saskaņā ar līgumu, kas minēts Direktīvas 2001/14/EK 19. panta 1. punktā.
8. Kravu pārvadājumu koridora infrastruktūras pārvaldītāji un 7. panta 6. punktā minētā padomdevēju grupa izveido procedūras, lai nodrošinātu optimālu koordināciju starp infrastruktūras pārvaldītājiem saistībā ar jaudas piešķiršanu, gan attiecībā uz 12. panta 1. punktā minētajiem pieprasījumiem, gan pieprasījumiem, ko saņēmuši attiecīgie infrastruktūras pārvaldītāji. Ņem vērā arī termināļu pieejamību.
9. Šā panta 4. un 8. punktā atsaucēs uz infrastruktūras pārvaldītājiem attiecīgā gadījumā ietver Direktīvas 2001/14/EK 14. panta 2. punktā minētās iestādes, kas atbild par jaudas piešķiršanu.
14. pants
Satiksmes vadība
1. Kravu pārvadājumu koridora infrastruktūras pārvaldītāji ievieš satiksmes vadības koordinācijas procedūras visā kravu pārvadājumu koridorā un var ieviest satiksmes vadības koordinācijas procedūras vairākos kravu pārvadājumu koridoros.
2. Kravu pārvadājumu koridora infrastruktūras pārvaldītāji un 7. panta 6. punktā minētā padomdevēju grupa ievieš procedūras, lai nodrošinātu optimālu dzelzceļa infrastruktūras un termināļu ekspluatācijas koordinēšanu.
15. pants
Satiksmes vadība traucējumu gadījumā
1. Apsaimniekotājvalde pieņem kopējus mērķus attiecībā uz punktualitāti un/vai pamatnostādnes satiksmes vadībai, ko piemēro, ja notiek kravu pārvadājuma koridora vilcienu kustības traucējumi.
2. Katrs infrastruktūras pārvaldītājs izstrādā prioritātes noteikumus, lai vadītu dažādus satiksmes veidus kravu pārvadājumu koridora daļā, kas ir viņa atbildībā, saskaņā ar šā panta 1. punktā minētajiem kopējiem mērķiem un/vai vadlīnijām. Šos prioritātes noteikumus publicē Direktīvas 2001/14/EK 3. pantā minētajā tīkla pārskatā.
3. Principos, ar kuriem izveido prioritātes noteikumus, paredz vismaz to, ka iespēju robežās neizdara grozījumus attiecībā uz 13. panta 3. punktā un 5. punktā minēto vilcienu ceļu, kas iedalīts kravas vilcieniem, kuri kursē atbilstīgi kustības grafikā paredzētam kustības laikam. Principu, ar kuriem izveido prioritātes noteikumus, mērķis ir pēc iespējas mazināt tīkla atjaunošanas laiku visu transporta veidu vajadzībām. Šim nolūkam infrastruktūras pārvaldītāji var koordinēt vairākos kravas pārvadājumu koridoros kursējošu dažādu satiksmes veidu pārvaldību.
16. pants
Informācija par kravu pārvadājumu koridora izmantošanas nosacījumiem
Apsaimniekotājvalde izstrādā, regulāri atjaunina un publicē dokumentu, kurā ir:
a) |
visa informācija no valstu tīklu pārskatiem, kuri attiecībā uz kravu pārvadājumu koridoru ir izstrādāti saskaņā ar Direktīvas 2001/14/EK 3. pantā minēto procedūru; |
b) |
termināļu saraksts un raksturojums, jo īpaši informācija par termināļu piekļuves nosacījumiem un veidiem; |
c) |
informācija par 13. panta 8. punktā un 14. panta 2. punktā minētajām procedūrām; un |
d) |
īstenošanas plāns. |
17. pants
Pakalpojumu kvalitāte kravu pārvadājumu koridorā
1. Kravu pārvadājumu koridoru infrastruktūras pārvaldītāji veicina saderību starp darbības uzlabošanas shēmām, kas minētas Direktīvas 2001/14/EK 11. pantā.
2. Apsaimniekotājvalde kravu pārvadājumu koridorā pārrauga dzelzceļa kravu pārvadājumu darbību un reizi gadā publicē tādas pārraudzības rezultātus.
3. Apsaimniekotājvalde organizē aptaujas par kravu pārvadājumu koridora lietotāju apmierinātību un reizi gadā publicē tādas aptaujas rezultātus.
18. pants
Regulatīvās iestādes
1. Direktīvas 2001/14/EK 30. pantā minētās regulatīvās iestādes sadarbojas, lai pārraudzītu konkurenci dzelzceļa kravu pārvadājuma koridorā. Jo īpaši tās nodrošina piekļuvi koridoram bez diskriminācijas, un tās ir prasību izskatīšanas iestādes, kas paredzētas minētās direktīvas 30. panta 2. punktā. Tās apmainās ar vajadzīgo informāciju, ko tās ieguvušas no infrastruktūras pārvaldītājiem un citām attiecīgām pusēm.
2. Ja kāds pretendents regulatīvajai iestādei iesniedz sūdzību par starptautiskajiem dzelzceļa kravu pārvadājumu pakalpojumiem vai ja tā veic izmeklēšanu pēc savas iniciatīvas, attiecīgā regulatīvā iestāde pirms lēmuma pieņemšanas apspriežas ar visu to citu dalībvalstu regulatīvām iestādēm, caur kurām iet attiecīgā kravas vilciena starptautiskais vilcienu ceļš, un lūdz tām visu lēmuma pieņemšanai vajadzīgo informāciju.
3. Regulatīvās iestādes, ar kurām apspriežas saskaņā ar 2. punktu, sniedz visu informāciju, ko tām pašām saskaņā ar savas valsts tiesību aktiem ir tiesības pieprasīt attiecīgajai regulatīvajai iestādei. Tādu informāciju var izmantot tikai 2. punktā minētās sūdzības izskatīšanai vai izmeklēšanai.
4. Sūdzību saņēmusī vai pēc savas iniciatīvas izmeklēšanu uzsākusī regulatīvā iestāde attiecīgo informāciju nosūta atbildīgajai regulatīvajai iestādei, lai šī iestāde veiktu pasākumus pret attiecīgajām personām.
5. Direktīvas 2001/14/EK 15. panta 1. punktā minētajā sadarbībā iesaistītie infrastruktūras pārvaldītāju pārstāvji nodrošina, lai nekavējoties sniedz visu šā panta 2. punktā minētās sūdzības izskatīšanai vai izmeklēšanai vajadzīgo informāciju, kuru pieprasījusi tādas dalībvalsts regulatīvā iestāde, kurā atrodas sadarbībā iesaistītais pārstāvis. Šai regulatīvai iestādei ir tiesības minēto informāciju par attiecīgo starptautisko dzelzceļu pārsūtīt šā panta 2. punktā minētajām regulatīvajām iestādēm.
V NODAĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
19. pants
Komitoloģija
1. Komisijai palīdz komiteja, kas minēta Direktīvas 91/440/EEK 11. panta a) apakšpunktā.
2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.
3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.
Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.
20. pants
Deleģēšanas īstenošana
1. Pilnvaras pieņemt 4. panta 8. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai ir piešķirtas uz piecu gadu laikposmu pēc šīs regulas stāšanās spēkā. Komisija iesniedz ziņojumu par deleģētajam pilnvarām vēlākais sešus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome to neatsauc saskaņā ar 21. pantu.
2. Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaicīgi Eiropas Parlamentam un Padomei.
3. Komisijai piešķirtās pilnvaras pieņemt deleģētos aktus ir pakļautas nosacījumiem, kas noteikti 21. un 22. pantā.
21. pants
Deleģēšanas atsaukšana
1. Eiropas Parlaments vai Padome var atsaukt pilnvaru deleģēšanu, kas minēta 20. pantā.
2. Iestāde, kura ir uzsākusi iekšējo procedūru, lai pieņemtu lēmumu, vai tā paredz atsaukt pilnvaru deleģēšanu, informē otru iestādi un Komisiju vēlākais vienu mēnesi pirms galīgā lēmuma pieņemšanas, norādot, kuras deleģētās pilnvaras varētu tikt atsauktas un šīs atsaukšanas iemeslus.
3. Ar atsaukšanas lēmumu tiek izbeigta minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģēšana. Lēmums stājās spēkā nekavējoties vai vēlākā dienā, kas norādīta minētajā lēmumā. Tas neskar jau spēkā esošo deleģēto aktu derīgumu. Lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
22. pants
Iebildumi attiecībā uz deleģētajiem aktiem
1. Eiropas Parlaments vai Padome var izteikt iebildumus attiecībā uz deleģēto aktu trīs mēnešu laikā no tā paziņošanas dienas.
2. Ja, šim termiņam beidzoties, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikusi iebildumus attiecībā uz deleģēto aktu vai, ja pirms šī termiņa beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par to, ka ir nolēmuši neizteikt iebildumus, deleģētais akts stājas spēkā dienā, kas noteikta minētajā aktā.
3. Ja Eiropas Parlaments vai Padome izsaka iebildumus attiecībā uz deleģēto aktu, tas nestājas spēkā. Iestāde, kas izsaka iebildumus attiecībā uz deleģēto aktu, izklāsta iebildumu pamatojumu.
23. pants
Īstenošanas pārraudzība
Reizi divos gados pēc kravu pārvadājumu koridora izveides 7. panta 1. punktā minētā valde iesniedz Komisijai pārskatu par minētā koridora plāna īstenošanas rezultātiem. Komisija analizē šos rezultātus un par to informē 19. pantā minēto komiteju.
24. pants
Ziņojums
Komisija periodiski izvērtē šīs regulas piemērošanu. Tā iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, pirmo reizi līdz … (11) un pēc tam reizi trijos gados.
25. pants
Pārejas pasākumi
Šī regula neattiecas uz Kipras Republiku un Maltu, kamēr to teritorijā nav izveidota dzelzceļu sistēma.
26. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
27. pants
Publicēšana
Šo regulu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
…,
Eiropas Parlamenta vārdā –
priekšsēdētājs
…
Padomes vārdā –
priekšsēdētājs
…
(1) OV C 317, 23.12.2009., 94. lpp.
(2) OV C 79, 27.3.2010., 45. lpp.
(3) Eiropas Parlamenta 2009. gada 23. aprīļa Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts), Padomes … Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Eiropas Parlamenta … Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).
(4) OV L 237, 24.8.1991., 25. lpp.
(5) OV L 75, 15.3.2001., 29. lpp.
(6) OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.
(7) Trīs gadi pēc šīs regulas stāšanās spēkā.
(8) Pieci gadi pēc šīs regulas stāšanās spēkā.
(9) Divi gadi pēc šīs regulas stāšanās spēkā.
(10) OV L 191, 18.7.2008., 1. lpp.
(11) Pieci gadi pēc šīs regulas stāšanās spēkā.
I PIELIKUMS
Kravu pārvadājumu koridoru galveno maršrutu saraksts
|
Dalībvalstis |
Galvenie maršruti (1) |
|
1. |
BE, NL, DE, IT |
Zēbrige – Antverpene/Roterdama – Dīsburga [Bāzele] – Milāna –Dženova |
|
2. |
NL, BE, LU, FR |
Roterdama – Antverpene – Luksemburga – Meca – Dižona – Liona/[Bāzele] |
|
3. |
SE, DK, DE, AT, IT |
Stokholma – Malme – Kopenhāgena – Hamburga – Insbruka – Verona – Palermo |
|
4. |
PT, ES, FR |
Sineša – Lisabona/Porto jūras osta (Leixões) Sineša – Elvaša/Alhesirasa |
–Madride – Sansebastjana – Bordo – Parīze – Meca |
5. |
PL, CZ, SK, AT, IT, SI |
Gdaņska – Katovice – Ostrava/Žilina – Vīne – Trieste/Kopera |
|
6. |
ES, FR, IT, SI, HU |
Almerija – Valensija/Madride – Saragosa/Barselona – Marseļa – Liona – Turīna – Udīne – Trieste/Kopera – Ļubļana – Budapešta – Zahony (Ungārijas un Ukrainas robeža) |
|
7. |
CZ, AT, SK, HU, RO, BG, EL |
Prāga – Vīne/Bratislava – Budapešta |
– Bukareste – Konstanca – Vidina – Sofija – Saloniki – Atēnas |
8. |
DE, NL, BE, PL, LT |
Brēmerhāfene/Roterdama/Antverpene – Āhene/Berlīne – Varšava – Terespole (Polijas un Baltkrievijas robeža)/Kauņa |
|
9. |
CZ, SK |
Prāga – Horni Lideč – Žilina – Košice – Čierna nad Tisou – (Slovākijas un Ukrainas robeža) |
(1) “/” nozīmē alternatīvus maršrutus.
II PIELIKUMS
Kritēriji, kas jāņem vērā, kā izklāstīts 4. un 5. pantā
a) |
kravu pārvadājumu koridoru saskaņotība ar TEN-T, ERTMS koridoriem un/vai RNE noteiktajiem koridoriem; |
b) |
TEN-T prioritāro projektu (1) integrācija kravu pārvadājumu koridorā; |
c) |
kravu pārvadājumu koridors šķērso vismaz trīs dalībvalstu teritoriju, vai divu dalībvalstu teritoriju, ja attālums starp dzelzceļa termināļiem šajā kravu pārvadājumu koridorā pārsniedz 500 kilometrus; |
d) |
pretendentu ieinteresētība kravu pārvadājumu koridorā; |
e) |
līdzsvars starp sociālām un ekonomiskām izmaksām un ieguvumiem, ko dod kravu pārvadājumu koridora izveide; |
f) |
visu dalībvalstu ierosināto kravu pārvadājumu koridoru saskaņotība, lai varētu izveidot Eiropas dzelzceļa tīklu konkurētspējīgiem kravu pārvadājumiem; |
g) |
labi savstarpēji savienojumi ar citiem transporta veidiem, jo īpaši ņemot vērā piemērotu termināļu tīklu, tostarp jūras ostās un iekšzemes ostās; |
h) |
attiecīgos gadījumos – labāki savienojumi starp dalībvalstīm un trešajām valstīm, kas ir ES kaimiņvalstis. |
(1) Skatīt III pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1692/96/EK (1996. gada 23. jūlijs) par Kopienas pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai (OV L 228, 9.9.1996., 1. lpp.).
PADOMES PASKAIDROJUMA RAKSTS
I. IEVADS
Komisija 2008. gada 15. decembrī iesniedza priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Eiropas dzelzceļa tīklu konkurētspējīgiem kravu pārvadājumiem.
Eiropas Parlaments 2009. gada 23. aprīlī pieņēma atzinumu pirmajā lasījumā.
Padome 2009. gada 11. jūnijā panāca politisku vienošanos par regulas priekšlikumu.
Padome 2010. gada 22. februārī pieņēma nostāju pirmajā lasījumā saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, kas paredzēta Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. pantā.
Darba gaitā Padome ņēma vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas (1) un Reģionu komitejas atzinumu (2).
II. KOPĒJĀ NOSTĀJA PIRMAJĀ LASĪJUMĀ – ANALĪZE
1. Vispārīgi jautājumi
Komisija 2008. gada 15. decembrī iesniedza priekšlikumu Regulai par Eiropas dzelzceļa tīklu konkurētspējīgiem kravu pārvadājumiem. Ar ierosināto regulu ir paredzēts izveidot Eiropas dzelzceļa tīklu konkurētspējīgiem kravu pārvadājumiem, kurš sastāv no starptautiskiem koridoriem, ar ko uzņēmumiem nodrošina efektīvu un augstas kvalitātes kravas pārvadājumu infrastruktūru. Tādējādi dzelzceļa uzņēmumiem vajadzētu būt iespējai piedāvāt efektīvu, augstas kvalitātes pakalpojumu un būt konkurētspējīgākiem preču pārvadājumu tirgū. Šim nolūkam priekšlikumā ir izklāstīti noteikumi, lai izveidotu un mainītu kravu pārvadājumu koridorus, to organizāciju un pārvaldību, un pasākumi, lai īstenotu kravu pārvadājumu koridorus, investīciju plānošanu, kā arī jaudas un satiksmes pārvaldību.
Padomes nostāja pirmajā lasījumā veido saskaņotu sistēmu Eiropas dzelzceļa tīkla izveidei konkurētspējīgiem kravu pārvadājumiem. Tajā ir paredzēta vienkāršāka procedūra, ar ko sākotnējos kravu pārvadājumu koridorus izveido, balstoties uz koridoru galveno maršrutu sarakstu. Šis sākotnējais saraksts būtu jāaizpilda dalībvalstīm, kas nav minētas tās regulas I pielikumā, ar ko vēlāk izveidos kravu pārvadājumu koridorus. Padomes pieejā turklāt ir paredzēta iespēja izdarīt atkāpes. Tajā ir ietverta arī labāk strukturēta sistēma kravu pārvadājumu koridoru pārvaldībai. Padome arī piekrita izveidot elastīgāku sistēmu kravas vilcienu ceļu pieprasījumiem, kas balstīta uz sadarbību starp infrastruktūras pārvaldītājiem.
2. Galvenie jautājumi
i) Kravu pārvadājumu koridoru atlase
Komisija ierosināja procedūru, saskaņā ar kuru katrai dalībvalstij būtu jāizveido vismaz viens koridors ar citu(-ām) attiecīgu(-ām) dalībvalsti(-īm). Turklāt dažām dalībvalstīm būtu pienākums izveidot vismaz divus vai trīs koridorus, pamatojoties uz tonnkilometros izteiktu kravas pārvadājumu gada apjomu attiecīgajās dalībvalstīs.
Padome pieņēma vēl vienu risinājumu – noteiktā laikposmā izveidot sākotnējo kravu pārvadājumu koridorus saskaņā ar regulas I pielikumā iekļauto koridoru galveno maršrutu sarakstu un minētajā sarakstā neiekļautajām valstīm noteikt pienākumu piedalīties vismaz viena kravu pārvadājumu koridora izveidē. Dalībvalstis arī piedalās koridoru izveidē vai esoša koridora pagarināšanā, lai garantētu, ka kaimiņu dalībvalsts izpilda pienākumu izveidot vismaz vienu kravu pārvadājumu koridoru.
Minētajā risinājumā ietvertas divas iespējamas atkāpes no pienākuma piedalīties kravu pārvadājumu koridora izveidē. Pirmā atkāpe būtu pamatota dažos gadījumos, piemēram, ja pretendentiem, kas varētu izmantot koridoru, nav intereses, ja koridora izveide nedotu sociālus un ekonomiskus ieguvumus vai radītu nesamērīgu slogu. Šo atkāpi var pieņemt, ja tāds ir Komisijas lēmums, ko pieņem, izmantojot komiteju procedūru. Otro atkāpi varētu piemērot dalībvalstij, ja tās dzelzceļa tīkla sliežu platums atšķiras no sliežu platuma galvenajā dzelzceļa tīklā Savienībā.
Eiropas Parlaments Komisijas priekšlikumā veica šādus grozījumus:
— |
kravu pārvadājumu koridoram būtu jāsavieno vismaz divas dalībvalstis, un tam būtu jābūt savietojamam ar TEN-T vai ERTMS koridoriem. Vajadzības gadījumā par kravu pārvadājuma koridora daļu var būt arī noteikti TEN-T neiekļauti posmi ar augstu vai potenciāli augstu kravu pārvadājumu apjomu; |
— |
par kravu pārvadājumu koridora izveidi vai izmaiņām tajā lemj attiecīgās dalībvalstis, pēc tam, kad tās ir paziņojušas Komisijai par saviem nodomiem, pievienojot priekšlikumu, kas ir izstrādāts kopā ar attiecīgajiem infrastruktūras pārvaldītājiem un kurā ir ņemtas vērā to dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu iniciatīvas un viedokļi, kuri izmanto šo koridoru, vai ir ieinteresēti to darīt. Ieinteresētie dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi var piedalīties šajā procesā, ja ar tiem saistīti būtiski ieguldījumi; |
— |
kritērijus kravu pārvadājumu koridoru izveidei būtu jādefinē tā, lai tie atbilstu dalībvalstu un šīs infrastruktūras pārvaldītāju īpašajām vajadzībām, dodot tiem pietiekamu rīcības brīvību lēmumu pieņemšanā un pārvaldībā; |
— |
ne vēlāk kā trīs gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā visu dalībvalstu teritorijā jābūt vismaz vienam kravu pārvadājumu koridoram; |
— |
Komisija iepazīstas ar kravu pārvadājumu koridoru izveides priekšlikumiem un izskata to atbilstību regulas pielikumā noteiktajiem izvērtēšanas kritērijiem. |
ii) Kravu pārvadājumu koridoru pārvaldība
Komisija ierosināja, ka katrā kravu pārvadājumu koridorā attiecīgajiem infrastruktūras pārvaldītājiem būtu jāizveido pārvaldības struktūra, kura nosaka, īsteno un atjaunina kravu pārvadājumu koridora īstenošanas plānu. Turklāt būtu jāizveido darba grupa, kurā ietilptu kravu pārvadājumu koridora stratēģisko terminālu pārvaldītāji un īpašnieki. Darba grupa varētu sniegt atzinumu par pārvaldības struktūras priekšlikumiem, kas ir tieši ietekmējuši ieguldījumus stratēģiskajos terminālos un to pārvaldību. Pārvaldības struktūra nedrīkstētu pieņemt lēmumus, kas ir pretrunā ar šo atzinumu.
Padome veica izmaiņas Komisijas priekšlikumā un nolēma, ka katram kravu pārvadājumu koridoram attiecīgās dalībvalstis izveido valdi, kas ir atbildīga par vispārēju kravu pārvadājumu koridora mērķu noteikšanu, uzraudzību un īpašu pasākumu veikšanu saistībā ar īstenošanu un ieguldījumu plānošanu. Valdē ir attiecīgo dalībvalstu iestāžu pārstāvji.
Turklāt katram kravu pārvadājumu koridoram attiecīgie infrastruktūras pārvaldītāji izveido apsaimniekotājvaldi, kas ir atbildīga par īpašu pasākumu veikšanu saistībā ar īstenošanu, ieguldījumu plānošanu, infrastruktūras jaudu un pakalpojumu kvalitāti. Apsaimniekotājvaldi veidos infrastruktūras pārvaldītāju pārstāvji.
Apsaimniekotājvalde arī izveido padomdevēju grupu, kurā ir pārstāvēti kravu pārvadājumu koridora terminālu pārvaldītāji un īpašnieki. Minētā padomdevēju grupa var sniegt atzinumu par jebkuriem apsaimniekotājvaldes priekšlikumiem, kas tieši ietekmē investīcijas termināļos un to pārvaldību. Tā arī var nākt klajā ar atzinumu pēc savas ierosmes. Apsaimniekotājvalde ņem vērā jebkuru šādu atzinumu.
Eiropas Parlaments kopumā vadījās pēc Komisijas priekšlikuma. Tomēr attiecībā uz noteikumu par katra kravu pārvadājumu koridora pārvaldības struktūras izveidi Parlaments ierosināja, ka ieinteresētajiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem vai to grupām, kas izmanto kravu pārvadājumu koridoru, būtu regulāri jāpiedalās šajā struktūrā konsultatīvi.
Eiropas Parlaments ierosināja arī, ka attiecīgās dalībvalstis varētu izveidot valdi, kas atbildīga par pārvaldes struktūras koridora īstenošanas plāna apstiprināšanu, kā arī uzrauga tā izpildi.
Visbeidzot, izveidojot darba grupu, kurā saskaņā ar Komisijas priekšlikumu ietilpst kravu pārvadājumu koridora stratēģisko terminālu pārvaldītāji un īpašnieki, tajā būtu jāiekļauj arī jūras un iekšzemes ūdensceļu ostu pārstāvji.
iii) Stratēģiskie termināli un prioritāri kravu pārvadājumi
Komisija ierosināja, ka pārvaldības struktūrai būtu jāizveido stratēģija par stratēģisko terminālu attīstību, lai šie termināli varētu atbilst dzelzceļa pārvadājumu vajadzībām attiecīgajā kravu pārvadājumu koridorā.
Komisija turklāt ierosināja, ka pārvaldības struktūrai būtu jādefinē preču pārvadājumu tipa klases visā kravu pārvadājumu koridorā. Vismaz vienai no šīm klasēm (turpmāk “prioritāri kravu pārvadājumi”) būtu jāietver preces, kuru pārvadāšanā ļoti svarīgs ir laiks un kurām tādēļ jānodrošina kvalitatīvs transports un atbilstība grafikam.
Padome nostājas tekstā pirmā lasījumā svītroja pantus, ko Komisija bija ierosinājusi par minētajiem jautājumiem. Attiecībā uz stratēģiskajiem termināliem tika pieņemts, ka par šo jautājumu jālemj atkarībā no tirgus situācijas. Saistībā ar prioritāriem kravu pārvadājumiem vienojās, ka tā būtu diskriminācija, jo īpaši – attiecībā uz pasažieru vilcieniem.
Eiropas Parlaments kopumā vadījās pēc Komisijas priekšlikuma. Tomēr attiecībā uz stratēģiskajiem termināliem Parlaments ierosināja pievienot atsauci uz integrētu stratēģiju, tostarp vairākveidu starpmezgliem kravu pārvadājumu koridoros. Šajā stratēģijā būtu jāietver sadarbība ar reģionālām un vietējām pašvaldībām un valstu iestādēm, zemes piešķiršana dzelzceļa kravu terminālu attīstībai un atbalsts, lai piekļūtu finansējumam, veicinot šādu attīstību. Turklāt pārvaldības struktūrai būtu jānodrošina pietiekama terminālu izveide stratēģiskās vietās, pamatojoties uz gaidāmo satiksmes apjomu.
Attiecībā uz pantu par prioritāriem kravu pārvadājumiem Eiropas Parlaments nolēma mainīt virsrakstu uz “Vilcienu ceļu standarta klases kravu pārvadājumu koridoros”, un panta teksts būtu attiecīgi jāpiemēro un tajā jāatsaucas uz kravas vilcienu ceļu standarta klases periodisku atjaunināšanu, kam būtu jābūt derīgam visā kravu pārvadājumu koridorā. Vismaz vienā no šīm klasēm (turpmāk “veicināti kravu pārvadājumi”) būtu jāietver tādi ceļi, kam ir jānodrošina efektīvs transportēšanas laiks un atbilstība grafikam. Turklāt kritēriji preču pārvadājumu standarta klases definēšanai būtu jāpieņem pārvaldības struktūrai pēc apspriešanās ar tiem pretendentiem, kas, iespējams, izmantos konkrēto kravu pārvadājumu koridoru.
iv) Vienas pieturas aģentūra starptautisko vilcienu ceļu pieprasīšanai
Komisija ierosināja, ka pārvaldības struktūrai būtu jāizveido vienas pieturas aģentūra, lai atbildētu uz pieprasījumiem par vilcienu ceļu preču vilcienam, kas kravu pārvadājumu koridorā šķērso vismaz vienu robežu, un ka visi šādu vilcienu ceļu pieprasījumi būtu jāiesniedz šai vienas pieturas aģentūrai.
Padome nepiekrita Komisijas ierosinātajai obligātajai procedūrai, un nolēma, ka kravu pārvadājumu koridora apsaimniekotājvalde sadarbībā ar infrastruktūras pārvaldītājiem izraugās vai izveido kopīgu struktūru un/vai informācijas sistēmu, kas pretendentiem dod iespēju vienā vietā un ar vienu darbību lūgt nodrošināt infrastruktūras jaudu kravas vilcieniem, kas kravu pārvadājumu koridorā šķērso vismaz vienu robežu.
Eiropas Parlaments kopumā vadījās pēc Komisijas priekšlikuma. Parlaments tomēr nolēma ierosināt, ka individuāliem kravu pārvadājumu koridora infrastruktūras pārvaldītājiem varētu uzticēt vienas pieturas aģentūras kontaktpunkta pienākumus attiecībā uz pretendentiem, kuri pieprasa vilcienu ceļus.
v) Atļautie pretendenti
Komisijas priekšlikumā ir paredzēts – vilcienu ceļus preču pārvadājumiem, ja tādi ceļi atrodas vienā vai vairākos kravu pārvadājumu koridora posmos, ir iespēja lūgt pretendentiem, kas nav dzelzceļa uzņēmumi vai starptautiskas tādu uzņēmumu grupas.
Padome svītroja Komisijas ierosināto pantu par atļautajiem pretendentiem. Tā vietā Padome pieņem tikai iespēju tiem pretendentiem, kas nav dzelzceļa uzņēmumi un starptautiskas tādu uzņēmumu grupas, lūgt infrastruktūru vilcienu ceļu daļās, ja šie ceļi atrodas dalībvalstīs, kuras saskaņā ar saviem tiesību aktiem pieņem tādus lūgumus.
Eiropas Parlaments vadījās pēc Komisijas priekšlikuma, nedaudz mainot tekstu.
vi) Satiksmes vadība traucējumu gadījumā
Komisija ierosināja, ka kravu pārvadājumu koridora infrastruktūras pārvaldītājiem vajadzētu izstrādāt un publicēt noteikumus par prioritātēm starp dažādajiem satiksmes veidiem tajos gadījumos, ja kravu pārvadājumu koridorā rodas satiksmes traucējumi. Tādos noteikumos par prioritātēm būtu jāparedz vismaz tas, ka vilcienu ceļu, kas iedalīts kādam prioritāras kravas pārvadājumu vilcienam, kurš ievēro sākotnējos noteikumus attiecībā uz savu vilcienu ceļu, nedrīkst ne iedalīt citam vilcienam, ne arī mainīt, ja vien sākotnējais šā vilcienu ceļa turētājs nedod piekrišanu šā ceļa iedalīšanai citam vilcienam vai izmaiņām tajā.
Padome izskatīja Komisijas priekšlikumu un nolēma, ka apsaimniekotājvalde pieņem kopējus mērķus attiecībā uz punktualitāti un/vai pamatnostādnes satiksmes vadībai, ko piemēro, ja notiek kravu pārvadājumu koridora vilcienu kustības traucējumi. Balstoties uz tādiem mērķiem un/vai pamatnostādnēm, katrs attiecīgais infrastruktūras pārvaldītājs pēc tam izstrādā noteikumus par prioritātēm starp dažādajiem satiksmes veidiem kravu pārvadājumu koridorā. Principu, ar kuriem izveido prioritātes noteikumus, mērķis ir pēc iespējas mazināt tīkla atjaunošanas laiku visu transporta veidu vajadzībām.
Eiropas Parlaments lielā mērā vadījās pēc Komisijas priekšlikuma, taču piekrita, ka kravu pārvadājumu infrastruktūras pārvaldītājiem būtu jāizstrādā un jāpublicē noteikumi par prioritātēm starp dažādajiem satiksmes veidiem, un jo īpaši attiecībā uz vilcienu ceļiem, kas piešķirti aizkavētiem vilcieniem tajos gadījumos, ja kravu pārvadājumu koridorā rodas satiksmes traucējumi. Šo uzdevumu veic, pamatojoties uz kravu pārvadājumu koridora pārvaldības struktūras priekšlikuma, ievērojot pantā minētos principus un plānus.
vii) Atkāpes
Komisija ierosināja, ka dalībvalsts vajadzības gadījumā drīkst atkāpties no šīs regulas noteikumiem, nosūtot Komisijai argumentētu atkāpes pieprasījumu. Komisija lēmums par šo pieprasījumu būtu jāpieņem saskaņā ar noteiktu konsultatīvo procedūru, ņemot vērā atkāpes pieprasījumu iesniegušās dalībvalsts ģeogrāfisko stāvokli un dzelzceļa kravu pārvadājumu pakalpojumu attīstību tajā.
Padome svītroja iepriekš minēto Komisijas ierosināto noteikumu. Tā vietā Padome vienojās par pantu “Pārejas pasākumi”, kurā noteikts, ka pienākums īstenot šo regulu neattiecas uz Kipras Republiku un Maltas Republiku, kamēr to teritorijā nav izveidota dzelzceļu sistēma.
Eiropas Parlaments kopumā vadījās pēc Komisijas priekšlikuma.
3. Citi Eiropas Parlamenta pieņemti grozījumi
Citi grozījumi, kas nav iekļauti Padomes nostājā pirmajā lasījumā, attiecas jo īpaši uz:
— |
atsauci uz dzelzceļa kravu pārvadājumu optimizāciju un uzticamību, |
— |
izpētes programmām un programmu MarcoPolo, kā arī citiem Savienības politikas aspektiem un fondiem, piemēram, Kohēzijas fondu, |
— |
efektīvas un adekvātas sasaistes izveidi ar citiem transporta veidiem, lai radītu efektīvu un integrētu kravu transporta tīklu, |
— |
darbības rādītāju noteikšanas procedūru, |
— |
izmaiņām 2. pantā izklāstītajās definīcijās, |
— |
grozījumiem īstenošanas plānā, |
— |
atsauces uz iespējamiem sastrēgumposmiem iekļaušanu, |
— |
programmu kravu pārvadājumu koridora uzlabošanai, |
— |
tirgus pētījumu, kurš ir periodiski jāatjaunina, |
— |
kravu pārvadājumu koridora izveides un darbības uzlabošanas programmu, |
— |
pretendentiem, kuri plāno izmantot kravu pārvadājumu koridoru, |
— |
stratēģiju attiecībā uz ieguldījumu plāniem, |
— |
investīciju plāniem, |
— |
caurlaides jaudas rezervēm, |
— |
maksu par piešķirtajiem, bet neizmantotajiem ceļiem, |
— |
noteikumiem par prioritātēm, |
— |
dažādu darbības uzlabošanas shēmu saskaņotību, |
— |
informāciju, ko sniedz infrastruktūras pārvaldītāji un citas trešās puses, kas iesaistītas starptautiskā jaudu piešķiršanā. |
III. SECINĀJUMS
Padome, pieņemot nostāju pirmajā lasījumā, ir pilnībā ņēmusi vērā Komisijas priekšlikumu un Eiropas Parlamenta atzinumu pirmā lasījumā. Attiecībā uz Eiropas Parlamenta ierosinātajiem grozījumiem Padome uzskata, ka daudzi grozījumi – pēc būtības, daļēji vai pilnībā – jau ir iekļauti tās nostājā pirmajā lasījumā.
(1) 2009. gada 15. jūlija Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).
(2) (Oficiālajā Vēstnesī vel nav publicēts).