This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32022R2404
Commission Delegated Regulation (EU) 2022/2404 of 14 September 2022 supplementing Regulation (EU) 2016/2031 of the European Parliament and of the Council by laying down detailed rules for the surveys on protected zone quarantine pests and repealing Commission Directive 92/70/EEC
Komisijas Deleģētā regula (ES) 2022/2404 (2022. gada 14. septembris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/2031 papildina, nosakot sīki izstrādātus noteikumus par aizsargājamās zonas karantīnas organismu apsekojumiem, un atceļ Komisijas Direktīvu 92/70/EEK
Komisijas Deleģētā regula (ES) 2022/2404 (2022. gada 14. septembris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/2031 papildina, nosakot sīki izstrādātus noteikumus par aizsargājamās zonas karantīnas organismu apsekojumiem, un atceļ Komisijas Direktīvu 92/70/EEK
C/2022/6499
OV L 317, 9.12.2022, p. 42–53
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
Relation | Act | Comment | Subdivision concerned | From | To |
---|---|---|---|---|---|
Repeal | 31992L0070 | 01/01/2023 | |||
Completion | 32016R2031 | 01/01/2023 |
9.12.2022 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 317/42 |
KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2022/2404
(2022. gada 14. septembris),
ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/2031 papildina, nosakot sīki izstrādātus noteikumus par aizsargājamās zonas karantīnas organismu apsekojumiem, un atceļ Komisijas Direktīvu 92/70/EEK
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/2031 (2016. gada 26. oktobris) par aizsardzības pasākumiem pret augiem kaitīgajiem organismiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 228/2013, (ES) Nr. 652/2014 un (ES) Nr. 1143/2014 un atceļ Padomes Direktīvas 69/464/EEK, 74/647/EEK, 93/85/EEK, 98/57/EK, 2000/29/EK, 2006/91/EK un 2007/33/EK (1), un jo īpaši tās 32. panta 5. punkta otro daļu un 34. panta 1. punkta otro daļu,
tā kā:
(1) |
Regulā (ES) 2016/2031 ir paredzēti pamatnoteikumi par augu veselību Savienībā. |
(2) |
Minētās regulas 32. panta 4. punkta b) apakšpunktā dalībvalstīm ir noteikts pienākums, iesniedzot pieteikumu uz jaunu aizsargājamo zonu, iekļaut tādu apsekojumu rezultātus, kas apliecina, ka vismaz trīs iepriekšējo gadu laikā attiecīgajā teritorijā aizsargājamās zonas karantīnas organisms (“kaitīgais organisms”) nav konstatēts. |
(3) |
Regulas (ES) 2016/2031 34. panta 1. punktā dalībvalstīm ir noteikts pienākums veikt ikgadējus katras aizsargājamās zonas apsekojumus attiecībā uz kaitīgajiem organismiem un katru gadu paziņot Komisijai un pārējām dalībvalstīm minēto apsekojumu rezultātus. |
(4) |
Noteikumos par apsekojumu sagatavošanu būtu jāiekļauj prasības par attiecīgā kaitīgā organisma un saimniekaugu bioloģisko īpašību apsvērumiem un par to, ka apsekošanas laiks ir piemērots kaitīgā organisma detektēšanai. Šie elementi ir svarīgi, lai apsekojuma sagatavošana būtu pilnīga un piemērota attiecīgajam apsekojumam. |
(5) |
Apsekojuma saturā būtu jāiekļauj norādes uz kartēm, apsekojuma teritorijas apraksts, pārbaudes, paraugu ņemšana un testēšana, mērķa populācijas, detektēšanas metodes un riska faktori, lai nodrošinātu to pilnīgumu, efektivitāti un lietderību. |
(6) |
Apsekojumi būtu jāveic arī buferzonā ap aizsargājamo zonu, un tie būtu jāveic intensīvāk nekā apsekojumi aizsargājamajā zonā, jo buferzonā kaitīgais organisms nav aizliegts un tajā nav piemērojami nekādi pasākumi pret to. Tas ir nepieciešams, lai apstiprinātu kaitīgā organisma neesību buferzonā un labāk saglabātu aizsargājamās zonas statusu “brīva no kaitīgajiem organismiem”. Tas atbilst arī piemērojamajiem Fitosanitāro pasākumu starptautiskajiem standartiem tādu no kaitīgajiem organismiem brīvu teritoriju (2) izveidei, kuras attiecīgi izmanto aizsargājamo zonu izveidei saskaņā ar Savienības tiesību aktiem. Minētie starptautiskie standarti prasa izveidot buferzonas no kaitīgajiem organismiem brīvu teritoriju izveidei un uzturēšanai, ja ģeogrāfisko izolāciju neuzskata par pietiekamu, lai novērstu kaitīgā organisma ieviešanos vai atkārtotu invadēšanos šādās teritorijās, vai ja nav citu līdzekļu, kā novērst kaitīgo organismu pārvietošanos uz šādām teritorijām. |
(7) |
To pašu iemeslu dēļ salīdzinājumā ar pārējās aizsargājamās zonas apsekojumiem būtu jāpastiprina apsekojumi aizsargājamās zonas iekšējās joslās gar aizsargājamās zonas robežu. |
(8) |
Lai apsekojumu saturs būtu konsekvents, būtu jāizveido ziņošanas veidne. Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/1231 (3) tika noteikts formāts un norādījumi ikgadējiem ziņojumiem par apsekojumu rezultātiem teritorijās, kurās kaitīgo organismu klātbūtne nav konstatēta. Lai apsekojumu rezultātu paziņošanā Savienībā būtu saskaņota pieeja, būtu jāpieņem līdzīgs formāts, kādā ziņot par apsekojumu rezultātiem aizsargājamās zonās, ņemot vērā šo apsekojumu konkrētos elementus. |
(9) |
Arī Komisijas Direktīva 92/70/EEK (4) nosaka sīki izstrādātus noteikumus par apsekojumiem, kas jāveic aizsargājamo zonu atzīšanas nolūkā. Tā kā minētā direktīva tika pieņemta saskaņā ar iepriekšējiem Savienības tiesību aktiem par augu veselību, tā tagad ir novecojusi un būtu jāatceļ, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Priekšmets
Ar šo regulu nosaka sīkus noteikumus par:
a) |
apsekojumiem attiecībā uz jaunas aizsargājamās zonas izveidi saskaņā ar Regulas (ES) 2016/2031 32. panta 3. vai 6. punktu un |
b) |
ikgadējo apsekojumu sagatavošanu un saturu saskaņā ar Regulas (ES) 2016/2031 34. panta 1. punktu. |
2. pants
Definīcijas
Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:
a) |
“buferzona” ir teritorija ap aizsargājamu zonu, kuras nolūks ir samazināt varbūtību, ka kaitīgais organisms aizsargājamajā zonā ieviesīsies un izplatīsies; |
b) |
“iekšējā josla” ir teritorija aizsargājamās zonas iekšpusē, kuras platums atbilst buferzonas platumam un kura ieskauj aizsargājamās zonas iekšmalu gar tās ārējo robežu; |
c) |
“apsekojums” ir detektēšanas apsekojums, kas vērsts uz kaitīgā organisma konstatēšanu aizsargājamā zonā un, attiecīgā gadījumā, buferzonā; |
d) |
“norobežota teritorija” ir teritorija, kas pēc kaitīgā organisma konstatēšanas aizsargājamā zonā ir norobežota, kā aprakstīts Regulas (ES) 2016/2031 18. pantā; |
e) |
“statistiski pamatots apsekojums” ir apsekojums, ko veic, pamatojoties uz Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes Vispārējām pamatnostādnēm par statistiski pamatotiem un uz risku balstītiem apsekojumiem attiecībā uz augiem kaitīgiem organismiem (5). |
3. pants
Apsekojumu sagatavošana
1. Attiecīgās dalībvalsts kompetentā iestāde vai citas personas kompetentās iestādes oficiālā uzraudzībā sagatavo 1. pantā minētos apsekojumus (“apsekojumi”) saskaņā ar 2.–6. punktu.
2. Apsekojumi:
a) |
ir balstīti uz risku; |
b) |
pamatojas uz atzītiem zinātnes un tehnikas principiem; |
c) |
tiek veikti, ņemot vērā kaitīgā organisma bioloģiskās īpašības un saimnieksugu klātbūtni aizsargājamajā zonā; un |
d) |
tiek veikti kaitīgā organisma detektēšanai vispiemērotākajā laikā. |
3. Apsekojumus paplašina līdz buferzonai ap aizsargājamo zonu.
Apsekojumiem buferzonās jābūt intensīvākiem nekā aizsargājamajā zonā, proti, tajās jāveic vairāk apsekošanas darbību (attiecīgā gadījumā vizuālās pārbaudes, paraugi, slazdi un testi).
Buferzonas platumu nosaka, pamatojoties uz kaitīgā organisma bioloģiskajām īpašībām un tā potenciālo izplatīšanās spēju.
Buferzonā apsekojumi nav jāveic, ja kaitīgā organisma bioloģisko īpašību, saimniekaugu neesības, aizsargājamās zonas ģeogrāfiskās atrašanās vietas vai tās telpiskās izolācijas īpašību dēļ nepastāv risks, ka kaitīgais organisms aizsargājamajā zonā varētu ieviesties dabiskās izplatīšanās ceļā no piegulošajām teritorijām.
4. Ja aizsargājamajai zonai blakus esošajā teritorijā nav iespējams izveidot buferzonu, aizsargājamajā zonā izveido iekšējo joslu.
Iekšējo joslu neveido, ja kaitīgā organisma bioloģisko īpašību, saimniekaugu neesības, aizsargājamās zonas ģeogrāfiskās atrašanās vietas vai tās telpiskās izolācijas īpašību dēļ nepastāv risks, ka kaitīgais organisms aizsargājamajā zonā varētu ieviesties dabiskās izplatīšanās ceļā no piegulošajām teritorijām.
Apsekojumiem iekšējās joslās ir jābūt intensīvākiem nekā pārējā aizsargājamajā zonā, proti, tajās jāveic vairāk apsekošanas darbību (attiecīgā gadījumā vizuālās pārbaudes, paraugi, slazdi un testi).
5. Ja kompetentā iestāde nolemj veikt statistiski pamatotu apsekojumu, izmantotajam apsekojuma plānam un paraugu ņemšanas shēmai ir jābūt piemērotiem, lai attiecīgajā aizsargājamajā zonā ar pietiekamu ticamību noteiktu kaitīgā organisma invadēto augu zema līmeņa klātbūtni.
6. Ja kompetentā iestāde nolemj buferzonā vai iekšējā joslā veikt statistiski pamatotu apsekojumu, izmantotajam apsekojuma plānam un paraugu ņemšanas shēmai ir jābūt piemērotiem, lai ar augstāku ticamību nekā pašā aizsargājamajā zonā noteiktu kaitīgā organisma zema līmeņa klātbūtni.
4. pants
Apsekojumu saturs
Apsekojumiem ir šādi elementi:
a) |
karte, kurā norādītas aizsargājamās zonas ģeogrāfiskās robežas un attiecīgā gadījumā buferzona vai iekšējā josla, kā arī uzskaitītas veikto apsekošanas darbību atrašanās vietas un norādīti apsekošanas punkti, konstatējumi vai uzliesmojumi un visas izveidotās norobežotās teritorijas; |
b) |
apraksts par:
|
c) |
saimniekaugu saraksts; |
d) |
to riska teritoriju identifikācija, kurās kaitīgais organisms var būt sastopams; |
e) |
informācija par gada mēnešiem, kuros apsekojums ir veikts; |
f) |
attiecīgā gadījumā:
|
g) |
statistiski pamatotu apsekojumu gadījumā – pamatojošie pieņēmumi par katra kaitīgā organisma apsekojuma plānu, arī apraksts par:
|
5. pants
Ziņošana par apsekojumu rezultātiem
Dalībvalstis par katru aizsargājamo zonu, izmantojot I pielikumā doto veidni, paziņo vispārīgu informāciju un apsekojumu rezultātus.
Dalībvalstis izmanto vienu no šīs regulas II pielikumā noteiktajām veidnēm, lai paziņotu par apsekojumu rezultātiem saskaņā ar:
a) |
Regulas (ES) 2016/2031 32. panta 4. punkta b) apakšpunktu vai |
b) |
Regulas (ES) 2016/2031 34. panta 2. punktu. |
6. pants
Direktīvas 92/70/EEK atcelšana
Direktīvu 92/70/EEK atceļ.
7. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2023. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2022. gada 14. septembrī
Komisijas vārdā –
priekšsēdētāja
Ursula VON DER LEYEN
(1) OV L 317, 23.11.2016., 4. lpp.
(2) ISPM 4 “Prasības no kaitīgajiem organismiem brīvu teritoriju noteikšanai” un ISPM 26 “No kaitīgajiem organismiem brīvu teritoriju noteikšana attiecībā uz augļu mušiņām (Tephritidae)”.
(3) Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1231 (2020. gada 27. augusts) par ikgadējiem ziņojumiem par apsekojumu rezultātiem (formāts un norādījumi par tā aizpildīšanu) un par daudzgadu apsekojumu programmām (formāts un praktiskā kārtība), kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/2031 attiecīgi 22. un 23. pantā (OV L 280., 28.8.2020., 1. lpp.).
(4) Komisijas Direktīva 92/70/EEK (1992. gada 30. jūlijs), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz apsekojumiem, kas jāveic Kopienas aizsargājamo zonu atzīšanas nolūkā (OV L 250, 29.8.1992., 37. lpp.).
(5) EFSA, Vispārējas pamatnostādnes par statistiski pamatotiem un uz risku balstītiem apsekojumiem attiecībā uz augiem kaitīgiem organismiem, 2020. gada 8. septembris, doi:10.2903/sp.efsa.2020.EN-1919.
I PIELIKUMS
Veidne: vispārīga informācija par apsekojumu rezultātiem
Dalībvalsts |
|
Kompetentā iestāde |
|
Kontaktpersona (vārds, uzvārds, kompetentajā iestādē ieņemamais amats, organizācijas nosaukums, tālruņa numurs un funkcionāls e-pasta konts) |
|
Organizācijas, kas piedalās apsekojumā |
|
Laboratorijas, kas piedalās apsekojumā |
|
Aizsargājamās zonas karantīnas organisms |
|
Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2019/2072 III pielikumā norādītās aizsargājamās zonas (AZ) nosaukums/apraksts |
|
AZ izveides gads |
|
Apsekojuma gads(-i) Jaunas AZ pieprasījuma gadījumā norādīt apsekojuma aptvertos gadus. |
|
AZ lielums (ha) |
|
Buferzonas vai iekšējās joslas izveide (jā/nē). Pamatot, ja šī zona nav izveidota. |
|
Buferzonas vai attiecīgā gadījumā iekšējās joslas platums (m) |
|
AZ robežu karte, attiecīgā gadījumā ietverot buferzonu vai iekšējo joslu. Norādīt apsekojuma punktus, konstatējumus/uzliesmojumus un attiecīgā gadījumā izveidotās norobežotās teritorijas. |
|
Statistiski pamatots apsekojums (jā/nē) |
|
Konstatējumi/uzliesmojumi pēdējā apsekojuma laikā (jā/nē) |
|
Konstatējumu/uzliesmojumu apraksts (1) un veiktās darbības vai atsauce uz EUROPHYT uzliesmojumu sistēmu |
|
(1) Arī atsauce uz paziņojumu(-iem) par darbībām, kas veiktas saskaņā ar 33. panta 3. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/2031 (2016. gada 26. oktobris) par aizsardzības pasākumiem pret augiem kaitīgajiem organismiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 228/2013, (ES) Nr. 652/2014 un (ES) Nr. 1143/2014 un atceļ Padomes Direktīvas 69/464/EEK, 74/647/EEK, 93/85/EEK, 98/57/EK, 2000/29/EK, 2006/91/EK un 2007/33/EK (OV L 317, 23.11.2016., 4. lpp.).
II PIELIKUMS
Veidnes ikgadējo apsekojumu vai jaunas aizsargājamās zonas pieprasījuma apsekojuma rezultātu paziņošanai
A DAĻA
1. Veidne ikgadējo apsekojumu rezultātu paziņošanai
2. Norādījumi par veidnes aizpildīšanu
Ja šo veidni aizpilda par aizsargājamās zonas karantīnas organismu, par to pašu kaitīgo organismu šā pielikuma B daļas veidne nav jāaizpilda.
Par 1. sleju: |
norāda apsekojuma gadu. Ja ir aizsargājamās zonas pieprasījuma apsekojuma ziņojums, iekļauj datus par vismaz trim iepriekšējiem gadiem, izmantojot atsevišķu rindu par katru gadu. |
||||||
Par 2. sleju: |
norāda aizsargājamās zonas kaitīgā organisma zinātnisko nosaukumu (kas norādīts Īstenošanas regulas (ES) 2019/2072 III pielikumā vai, ja kaitīgais organisms vēl nav iekļauts sarakstā, visplašāk izmantoto zinātnisko nosaukumu), izmantojot vienu rindu katram kaitīgajam organismam. |
||||||
Par 3. sleju: |
norāda aizsargājamās zonas nosaukumu, izmantojot atsevišķas rindas, ja dalībvalsts teritorijā attiecībā uz vienu un to pašu kaitīgo organismu ir vairāk nekā viena aizsargājamā zona, kas norādīta Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2019/2072 III pielikuma sarakstā. |
||||||
Par 4. sleju: |
norāda zonu: AZ (aizsargājamā zona), BZ (buferzona) vai IJ (iekšējā josla), izmantojot atsevišķas rindas. |
||||||
Par 5. sleju: |
norāda apsekojuma vietu skaitu un aprakstu, aprakstam izvēloties vienu (vai vairākus) no šādiem ierakstiem, un veikto apsekojumu skaitu:
|
||||||
Par 6., 7. un 8. sleju: |
fakultatīvi. |
||||||
Par 6. sleju: |
norāda identificētās riska teritorijas, pamatojoties uz kaitīgā(-o) organisma(-u) bioloģiskajām īpašībām, saimniekaugu klātbūtni, ekoloģiskajiem un klimatiskajiem apstākļiem un riska vietām. |
||||||
Par 7. sleju: |
norāda mērķpopulācijas kopējo teritoriju (ha) aizsargājamajā zonā. |
||||||
Par 8. sleju: |
norāda ar mērķpopulāciju saistītās apsekotās teritorijas procentuālo attiecību (apsekotā teritorija/mērķpopulācijas teritorija). |
||||||
Par 9. sleju: |
norāda augus, augļus, sēklas, augsni, iepakojuma materiālu, koksni, tehniku, transportlīdzekļus, vektoru, ūdeni un citus elementus, precizējot konkrēto gadījumu; aizpilda tik rindas, cik vajadzīgs. |
||||||
Par 10. sleju: |
norāda apsekoto augu sugu/ģinšu sarakstu, katrai augu sugai/ģintij izmantojot vienu rindu. |
||||||
Par 11. sleju: |
norāda, kuros gada mēnešos apsekojumi veikti. |
||||||
Par 12. sleju: |
norāda sīku informāciju par apsekojumu, ņemot vērā kaitīgā organisma bioloģiskās īpašības. Ja kādā slejā prasītā informācija uz konkrēto kaitīgo organismu neattiecas, norāda “n. p.”. Izmanto atsevišķas rindas (piem., lai ziņotu par dažādiem testu veidiem un to skaitu). |
||||||
Par 13. sleju: |
norāda pozitīvo rezultātu skaitu. Šis skaits var atšķirties no uzliesmojumu skaita, ja vienā paziņojumā par uzliesmojumu ir iekļauti vairāki pozitīvi rezultāti. |
||||||
Par 14. sleju: |
norāda paziņojumus par uzliesmojumiem apsekojuma gadā. Uzliesmojuma paziņojuma numurs nav jānorāda, ja kompetentā iestāde nolemj, ka konstatējums ir viens no Regulas (ES) 2016/2031 14. panta 2. punktā, 15. panta 2. punktā vai 16. pantā minētajiem gadījumiem. Šādā gadījumā iemeslu, kāpēc šī informācija nav sniegta, norāda 15. slejā (“Komentāri”). |
||||||
Par 15. sleju: |
iekļauj jebkādu citu relevantu informāciju un attiecīgā gadījumā informāciju par to apsekojumu rezultātiem, kuros ir asimptomātiski augi ar pozitīviem rezultātiem. |
B DAĻA
1. Veidne statistiski pamatotu apsekojumu rezultātu paziņošanai
2. Norādījumi par veidnes aizpildīšanu
Ja šo veidni aizpilda par aizsargājamās zonas karantīnas organismu, par to pašu kaitīgo organismu šā pielikuma B daļas veidne nav jāaizpilda.
Izskaidro pieņēmumus, kas ir katra kaitīgā organisma apsekojuma plāna pamatā. Apkopo un pamato:
— |
mērķpopulāciju, epidemioloģisko vienību un pārbaudes vienības; |
— |
detektēšanas metodi un metodes jutību; |
— |
riska faktoru(-us), norādot riska līmeņus un attiecīgos relatīvos riskus un samērus saimniekaugu populācijai. |
Par 1. sleju: |
norāda apsekojuma gadu. Ja ir aizsargājamās zonas pieprasījuma apsekojuma ziņojums, iekļauj datus par vismaz trim iepriekšējiem gadiem, izmantojot atsevišķu rindu par katru gadu. |
||||||
Par 2. sleju: |
norāda aizsargājamās zonas kaitīgā organisma zinātnisko nosaukumu (kas norādīts Īstenošanas regulas (ES) 2019/2072 III pielikumā vai, ja kaitīgais organisms vēl nav iekļauts sarakstā, visplašāk izmantoto zinātnisko nosaukumu), izmantojot vienu rindu katram kaitīgajam organismam. |
||||||
Par 3. sleju: |
norāda aizsargājamās zonas nosaukumu, izmantojot atsevišķas rindas, ja dalībvalsts teritorijā attiecībā uz vienu un to pašu kaitīgo organismu ir vairāk nekā viena aizsargājamā zona, kas norādīta Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2019/2072 III pielikuma sarakstā. |
||||||
Par 4. sleju: |
norāda zonu: AZ (aizsargājamā zona), BZ (buferzona) vai IJ (iekšējā josla), izmantojot atsevišķas rindas. |
||||||
Par 5. sleju: |
norāda apsekojuma vietu skaitu un aprakstu, aprakstam izvēloties vienu (vai vairākus) no šādiem ierakstiem, un veikto apsekojumu skaitu:
|
||||||
Par 6. sleju: |
norāda, kuros gada mēnešos apsekojumi veikti. |
||||||
Par 7. sleju: |
norāda izvēlēto mērķpopulāciju, attiecīgi sniedzot saimniekugu sarakstu un aptverto teritoriju. Mērķpopulāciju definē kā pārbaudes vienību kopumu. Lauksaimniecības platību lielumu parasti izsaka hektāros, bet var norādīt arī partijas, laukus, siltumnīcas u. tml. Lūgums šo izvēli pamatot pie pamatpieņēmumiem. Norāda apsekotās pārbaudes vienības. “Pārbaudes vienība” ir augi, augu daļas, preces, materiāli un kaitīgo organismu vektori, kas ir rūpīgi pārbaudīti, lai identificētu un atklātu kaitīgos organismus. Ja mērķpopulācijas teritorija nav pieejama, norāda “n. p.” un iekļauj to pārbaudes vienību skaitu, kuras veido mērķpopulāciju. |
||||||
Par 8. sleju: |
norāda apsekotās epidemioloģiskās vienības, tās aprakstot un norādot mērvienības. “Epidemioloģiska vienība” ir viendabīga platība, kurā kaitīgo organismu, saimniekaugu un abiotisko un biotisko faktoru mijiedarbība kaitīgā organisma klātbūtnē radītu vienādu epidemioloģisko situāciju. Epidemioloģiskās vienības ir epidemioloģiskā ziņā ar vismaz vienu saimniekaugu viendabīgi mērķpopulācijas apakšiedalījumi. Dažos gadījumos par epidemioloģisku vienību var definēt visu kāda reģiona/teritorijas/valsts saimniekaugu populāciju. Tie varētu būt NUTS (kopēja statistiski teritoriālo vienību klasifikācija) reģioni, pilsētu teritorijas, meži, rožu dārzi vai audzētavas vai arī hektāri. Epidemioloģisko vienību izvēle jāpamato pie pamatpieņēmumiem. |
||||||
Par 9. sleju: |
norāda apsekojumā izmantotās metodes, arī darbību skaitu katrā gadījumā atkarībā no konkrētajām juridiskajām kaitīgo organismu apsekošanas prasībām attiecībā uz katru kaitīgo organismu. Ja par kādu sleju nav informācijas, norāda “n. p.”. |
||||||
Par 10. sleju: |
norāda paraugu ņemšanas lietderības aplēsi. Paraugu ņemšanas lietderība ir varbūtība, ka no inficētā auga tiks paņemtas inficētās daļas. Attiecībā uz vektoriem tas raksturo metodes rezultātus attiecībā uz apsekojamajā teritorijā esoša pozitīva vektora sagūstīšanu. Attiecībā uz augsni tas raksturo, ar kādu rezultātu attiecībā uz apsekojamajā teritorijā esošu kaitīgo organismu tiek izraudzīts augsnes paraugs, kurā tiešām ir kaitīgais organisms. |
||||||
Par 11. sleju: |
“metodes jutība” ir varbūtība, ar kādu metode pareizi atklāj kaitīgā organisma klātbūtni. Metodes jutību definē kā varbūtību, ka patiesi pozitīvu saimniekaugu tests arī apstiprinās par pozitīvu un ka tas netiks identificēts kļūdaini. Tas ir paraugu ņemšanas lietderības (proti, varbūtības, ka no inficēta auga tiks paņemtas inficētās daļas) reizinājums ar diagnostisko jutību (kuru raksturo identifikācijas procesā izmantotā vizuālā pārbaude un/vai laboratoriskais tests). |
||||||
Par 12. sleju: |
atsevišķās rindās norāda riska faktorus, aizpildot rindas pēc vajadzības. Attiecībā uz katru riska faktoru norāda riska līmeni, attiecīgo relatīvo risku un saimniekaugu populācijas īpatsvaru. |
||||||
Par B sleju: |
norāda sīku informāciju par apsekojumu, ņemot vērā konkrētās juridiskās kaitīgo organismu apsekošanas prasības attiecībā uz katru kaitīgo organismu. Ja par kādu sleju informācija nav piemērojama, norāda “n. p.”. Šajās slejās sniedzamā informācija ir saistīta ar informāciju, kas iekļauta 9. slejā “Detektēšanas metodes”. |
||||||
Par 18. sleju: |
norāda slazdu izlikšanas vietu skaitu, ja šis skaits atšķiras no 16. slejā (“Slazdu skaits”) ietvertā skaita (piem., viens un tas pats slazds tiek izlikts dažādās vietās). |
||||||
Par 20. sleju: |
norāda, par cik paraugiem konstatēts, ka tie ir pozitīvi, negatīvi vai nenoteikti. “Nenoteikti” ir analizētie paraugi, par kuriem dažādu faktoru dēļ (piem., zem detektēšanas līmeņa, neapstrādāts paraugs: neidentificēts, vecs) nav iegūts rezultāts. |
||||||
Par 21. sleju: |
norāda paziņojumus par uzliesmojumiem apsekojuma gadā. Uzliesmojuma paziņojuma numurs nav jānorāda, ja kompetentā iestāde nolemj, ka konstatējums ir viens no Regulas (ES) 2016/2031 14. panta 2. punktā, 15. panta 2. punktā vai 16. pantā minētajiem gadījumiem. Šādā gadījumā iemeslu, kāpēc šī informācija nav sniegta, norāda 24. slejā (“Komentāri”). |
||||||
Par 22. sleju: |
norāda apsekojuma jutību, kā noteikts Fitosanitāro pasākumu starptautiskajā standartā (ISPM) Nr. 31 (“Sūtījumu paraugu ņemšanas metodes”). Šo vērtību, kas raksturo panākto ticamības līmeni attiecībā uz brīvumu no kaitīgā organisma, aprēķina, balstoties uz pārbaudēm (un/vai paraugiem), ko veic, ņemot vērā metodes jutību un domājamo prevalenci. |
||||||
Par 23. sleju: |
norāda domājamo prevalenci, kas balstās uz tādu aplēsi par varbūtīgo faktisko kaitīgā organisma prevalenci laukā, kas izdarīta pirms apsekojuma. Domājamā prevalence tiek noteikta kā apsekojuma mērķis un atbilst kompromisam, ko riska pārvaldītāji slēdz starp kaitēkļa esības risku un apsekojumam pieejamajiem resursiem. Parasti detektēšanas apsekojumam tiek noteikta vērtība 1 %. |
||||||
Par 24. sleju: |
iekļauj jebkādu citu relevantu informāciju un attiecīgā gadījumā informāciju par to apsekojumu rezultātiem, kuros ir asimptomātiski augi ar pozitīviem rezultātiem. |