EIROPAS KOMISIJA
Briselē, 13.7.2023
COM(2023) 378 final
PIELIKUMS
dokumentam
priekšlikums
PADOMES LĒMUMAM
par to, lai Savienības vārdā parakstītu Brīvprātīgu partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kotdivuāras Republiku par meža tiesību aktu ieviešanu, pārvaldību un kokmateriālu un koka izstrādājumu tirdzniecību uz Eiropas Savienību (FLEGT)
BRĪVPRĀTĪGU PARTNERATTIECĪBU NOLĪGUMS
STARP EIROPAS SAVIENĪBU
UN KOTDIVUĀRAS REPUBLIKU
PAR MEŽA TIESĪBU AKTU IEVIEŠANU,
PĀRVALDĪBU UN KOKMATERIĀLU UN
KOKA IZSTRĀDĀJUMU TIRDZNIECĪBU
UZ EIROPAS SAVIENĪBU (FLEGT)
EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk “Savienība”,
un
KOTDIVUĀRAS REPUBLIKA, turpmāk “Kotdivuāra”,
turpmāk sauktas atsevišķi “Puse” vai kopā “Puses”,
ŅEMOT VĒRĀ ciešās sadarbības attiecības starp Savienību un Kotdivuāru, jo īpaši saistībā ar Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā un pārskatīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā, un saistībā ar Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Kotdivuāru, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Abidžanā 2008. gada 26. novembrī un Briselē 2009. gada 22. janvārī;
ŅEMOT VĒRĀ to, ka Eiropas Komisijas 2003. gada 21. maija paziņojums Eiropas Savienības Padomei un Eiropas Parlamentam par ES Rīcības plānu meža tiesību aktu ieviešanai, pārvaldībai un tirdzniecībai (FLEGT) ir pirmais solis, kas sperts, lai risinātu aktuālus nelikumīgas mežizstrādes un ar to saistītās tirdzniecības jautājumus;
APZINOTIES, cik svarīgi ir principi, kas izklāstīti 1992. gada 3.–14. jūnijā notikušajā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides un attīstības konferencē pieņemtajā Riodežaneiro Vides un attīstības deklarācijā, jo īpaši tās 10. princips par to, cik svarīga ir piekļuve informācijai, sabiedrības informēšana un līdzdalība vides jautājumos, un 20. princips par sieviešu būtisko lomu vides pārvaldībā un attīstībā, kā arī 22. princips par pirmiedzīvotāju un viņu kopienu un citu vietējo kopienu būtisko nozīmi vides pārvaldībā un attīstībā;
ŅEMOT VĒRĀ juridiski nesaistošo deklarāciju par principiem, lai panāktu vispārēju vienprātību saistībā ar visu veidu mežu apsaimniekošanu, saglabāšanu un ekoloģiski ilgtspējīgu mežizstrādi, ko arī pieņēma Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides un attīstības konferencē 1992. gada 3.–14. jūnijā, un juridiski nesaistošo rezolūciju par visu veidu mežiem, ko ANO Ģenerālā asambleja pieņēma 2007. gada 17. decembrī;
ŅEMOT VĒRĀ Āfrikas Konvenciju par dabas un dabas resursu aizsardzību, kas pieņemta 2003. gada 11. jūlijā Maputu;
ŅEMOT VĒRĀ Konvenciju par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (CITES), jo īpaši vajadzību pēc CITES eksporta atļaujām vai izcelsmes sertifikātiem, ko CITES Puses izdod attiecībā uz tās II vai III pielikumā uzskaitītajām koku sugām;
VĒLREIZ APSTIPRINOT, cik lielu nozīmi Puses piešķir principiem un noteikumiem, kas reglamentē daudzpusēju tirdzniecību, jo īpaši tiesības un pienākumus, kas noteikti ar 1994. gada Vispārējo vienošanos par tarifiem un tirdzniecību un citos daudzpusējos nolīgumos, kas minēti 1994. gada 15. aprīlī Marrākešā parakstītā Līguma par Pasaules tirdzniecības organizācijas izveidošanu 1.A pielikumā, kā arī vajadzībai tos piemērot pārskatāmā un nediskriminējošā veidā;
ŅEMOT VĒRĀ Padomes 2005. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2173/2005 par FLEGT licencēšanas sistēmas izveidi kokmateriālu importam Eiropas Kopienā;
ATZĪSTOT to, ka, FLEGT brīvprātīgu partnerattiecību nolīguma īstenošana sniegs ieguldījumu klimata pārmaiņu apkarošanā, kā arī centienos samazināt atmežošanas un mežu degradācijas radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas, tostarp mežu saglabāšanas, oglekļa uzkrājumu palielināšanas un meža ilgtspējīgas apsaimniekošanas centienos (REDD+);
ATZĪSTOT mežu nozīmi klimata pārmaiņu ietekmes mazināšanā un šajā sakarā atgādinot Parīzes nolīgumu, kas pieņemts 2015. gada 12. decembrī Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros, jo īpaši tā 5. pantu par pasākumu veikšanu, lai saglabātu un attiecīgā gadījumā uzlabotu siltumnīcefekta gāzes piesaistītājus un krātuves, tostarp mežus;
ATKĀRTOTI APSTIPRINOT apņemšanos, kas ietverta Glāzgovas deklarācijā par mežiem un zemes izmantošanu, ko Puses parakstīja Skotijā 2021. gada 31.oktobrī – 13. novembrī notikušajā Pasaules klimata samitā (COP26), līdz 2030. gadam apturēt un pavērst pretējā virzienā atmežošanu un augsnes degradāciju;
ATKĀRTOTI APSTIPRINOT Pušu saistības un apņemšanos attiecībā uz programmā 2030. gadam izklāstītajiem ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem un jo īpaši ieguldījumu, ko FLEGT brīvprātīgu partnerattiecību nolīguma īstenošana dos, lai sasniegtu attiecīgi 5. un 15. mērķi, proti, panākt dzimumu līdztiesību un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm un meitenēm un veicināt meža ilgtspējīgu apsaimniekošanu, apturēt atmežošanu un veikt pasākumus savvaļas augu un dzīvnieku izcelsmes produktu nelikumīgas tirdzniecības novēršanai;
ATZĪSTOT Kotdivuāras centienus izveidot likumīguma pārbaudes sistēmu, kuras mērķis ir nodrošināt, ka visi kokmateriāli un koka izstrādājumi atbilst tiesiskajam regulējumam, un kura attiecas uz vietējo tirgu un kokmateriālu un koka izstrādājumu eksportu no Kotdivuāras;
ŅEMOT VĒRĀ nozīmi, ko Puses piešķir visu attiecīgo ieinteresēto personu, tostarp pilsoniskās sabiedrības, privātā sektora un vietējo iedzīvotāju, nediskriminējošai līdzdalībai un mežu pārvaldības politikas panākumiem, jo īpaši īstenojot apspriešanos un sabiedrības informēšanu;
ŅEMOT VĒRĀ Kotdivuāras mežu saglabāšanas, atjaunošanas un paplašināšanas politiku un Kotdivuāras meža tiesību aktus, kuru mērķis ir saglabāt bioloģisko daudzveidību, līdz 2030. gadam panākt 20 % mežainumu, saglabāt sociālekonomisko un lauksaimniecisko darbību attīstībai labvēlīgu vidi un ievērot Kotdivuāras starptautiskās saistības;
ŅEMOT VĒRĀ to, ka šis nolīgums ir viens no galvenajiem pīlāriem programmā mežu pārvaldības uzlabošanai Kotdivuārā, galvenokārt attiecībā uz Mežu kodeksa, Lauku zemes likuma, Darba kodeksa, Vides kodeksa, muitas jomas tiesību aktu un tirdzniecības jomas tiesību aktu noteikumu piemērošanu, kā arī citu valsts un starptautisko noteikumu par meža ilgtspējīgu apsaimniekošanu un kokmateriālu tirdzniecību piemērošanu;
ŅEMOT VĒRĀ to, ka Kotdivuāras meža tiesību akti paredz noteikumus par meža ilgtspējīgu apsaimniekošanu un nosaka satvaru, kas veicina mežu saglabāšanas, atjaunošanas un paplašināšanas politikas īstenošanu;
ŅEMOT VĒRĀ to, ka starptautiskie nolīgumi vides un mežsaimniecības jomā, kurus ir ratificējusi Kotdivuāra, veido daļu no valsts tiesību aktiem, kas savukārt kalpo par pamatu valsts mežsaimniecības politikas formulēšanai un īstenošanai;
NO JAUNA APLIECINOT savstarpējas cieņas, suverenitātes, vienlīdzības un nediskriminācijas principus, kā arī atzīstot priekšrocības, ko Pusēm dod šis nolīgums,
IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
1. PANTS
Definīcijas
Šajā nolīgumā:
a)
“licenču izdevējiestāde” ir Kotdivuāras norīkota vai izveidota struktūra, kas izdod un apstiprina FLEGT licences;
b)
“FLEGT licence” ir Kotdivuāras izdots dokuments papīra vai elektroniskā formātā, kas apliecina, ka eksportam uz Savienību paredzētajā sūtījumā ietilpstošie kokmateriāli vai koka izstrādājumi ir ražoti un pārbaudīti saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem un šo nolīgumu;
c)
“kompetentās iestādes” ir iestādes, kuras Savienības dalībvalstis ir norīkojušas FLEGT licenču saņemšanai, pārbaudīšanai un pieņemšanai;
d)
“kokmateriāli un koka izstrādājumi” ir izstrādājumi, kas uzskaitīti I pielikumā;
e)
“kokmateriāli un koka izstrādājumi tranzītā” ir visi kokmateriāli un koka izstrādājumi, kuru izcelsme ir trešā valstī un kurus ieved Kotdivuāras teritorijā muitas kontrolē un izved no tās tādā pašā formā, saglabājot to izcelsmes valsti un tos nepārstrādājot un netirgojot;
f)
“likumīgi ražoti kokmateriāli” ir kokmateriāli un koka izstrādājumi, kas iegūti vai importēti un ražoti saskaņā ar Kotdivuāras tiesību aktiem, kuri uzskaitīti II pielikumā, un importētu kokmateriālu gadījumā tie ir koka izstrādājumi, kas iegūti, ražoti un eksportēti saskaņā ar ieguves valsts tiesību aktiem un III pielikumā aprakstītajām procedūrām;
g)
“HS kods” ir kods, kurā ir līdz sešiem cipariem, kā noteikts Preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizētās sistēmas nomenklatūrā, kura izveidota ar Pasaules Muitas organizācijas Starptautisko konvenciju par preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu, kas pieņemta 1983. gada 14. jūnijā Briselē, un tās attiecīgajos grozījumos;
h)
“sūtījums” ir kokmateriālu un koka izstrādājumu daudzums, uz kuru attiecas FLEGT licence un kuru nosūtītājs sūta no Kotdivuāras, un kuru Savienības muitas iestādē uzrāda laišanai brīvā apgrozībā;
i)
“eksports” ir kokmateriālu un koka izstrādājumu izvešana no Kotdivuāras muitas teritorijas vai darbības, lai veiktu izvešanu no tās;
j)
“importēšana Savienībā” ir tādu kokmateriālu un koka izstrādājumu laišana brīvā apgrozībā Savienībā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 952/2013 (2013. gada 9. oktobris), ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu, 201. panta nozīmē, kurus nevar klasificēt kā “nekomerciālas preces”, kā definēts Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 2015/2446 (2015. gada 28. jūlijs), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 952/2013 attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem, kuri attiecas uz dažiem Savienības Muitas kodeksa noteikumiem, 1. panta 21. punktā;
k)
“laišana brīvā apgrozībā” ir Savienības muitas procedūra, ar kuru ārpussavienības precēm piešķir Savienības preču muitas statusu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 201. pantu.
2. PANTS
Mērķis
1.
Šā nolīguma mērķis saskaņā ar Pušu kopīgo apņemšanos ilgtspējīgi apsaimniekot visu veidu mežus ir, no vienas puses, izveidot tiesisko regulējumu, lai nodrošinātu, ka visi kokmateriāli un koka izstrādājumi, kas definēti 1. panta d) punktā un kas Savienībā importēti no Kotdivuāras, ir ražoti likumīgi, un, no otras puses, veicināt šādu kokmateriālu un koka izstrādājumu tirdzniecību un ilgtspējas principa īstenošanu.
2.
Ar šo nolīgumu tiek arī izveidots pamats dialogam un sadarbībai starp Pusēm, lai atvieglotu un veicinātu tā pilnīgu piemērošanu un uzlabotu meža tiesību aktu ieviešanu un pārvaldību.
3. PANTS
FLEGT licencēšanas sistēma
1.
Puses savstarpēji izveido FLEGT licencēšanas sistēmu. Šī sistēma nosaka procedūru un prasību kopumu, lai ar FLEGT licenču palīdzību pārbaudītu un apliecinātu to, ka uz Savienību nosūtītie kokmateriāli un koka izstrādājumi ir ražoti likumīgi. Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2173/2005 un šo nolīgumu Savienība importēšanai Savienībā no Kotdivuāras pieņem tikai tādus sūtījumus, par kuriem izdotas FLEGT licences.
2.
FLEGT licencēšanas sistēmu piemēro kokmateriāliem un koka izstrādājumiem, kas definēti 1. panta d) punktā.
3.
Puses vienojas veikt visus FLEGT licencēšanas sistēmas īstenošanai vajadzīgos pasākumus.
4. PANTS
Licenču izdevējiestāde
1.
Kotdivuāra izraugās licenču izdevējiestādi un nosūta tās kontaktinformāciju Eiropas Komisijai. Puses šo informāciju dara publiski pieejamu.
2.
Licenču izdevējiestāde saskaņā ar V pielikumā noteiktajām procedūrām izdod FLEGT licences par tādu kokmateriālu sūtījumiem, kas likumīgi ražoti Kotdivuārā un paredzēti eksportam uz Savienību.
3.
Licenču izdevējiestāde izdod FLEGT licences tikai par tādu kokmateriālu un koka izstrādājumu sūtījumiem, kuriem veikta pārbaude, kas ļāvusi apstiprināt to likumīgumu, kā paredzēts 8. pantā.
4.
Saskaņā ar pārredzamības principu licenču izdevējiestāde reģistrē FLEGT licenču izdošanas procedūras un padara tās publiski pieejamas. Tā arī regulāri atjaunina reģistrus par visiem sūtījumiem, par kuriem izdotas FLEGT licences, un saskaņā ar valsts tiesību aktiem datu aizsardzības jomā dara tos pieejamus neatkarīgas revīzijas vajadzībām, kā paredzēts šā nolīguma 10. pantā, un neatkarīgas novērošanas vajadzībām, kā noteikts III pielikumā.
5. PANTS
Savienības kompetentās iestādes
1.
Eiropas Komisija paziņo Kotdivuārai kompetento iestāžu kontaktinformāciju. Puses šo informāciju dara publiski pieejamu.
2.
Kompetentās iestādes pirms sūtījuma laišanas brīvā apgrozībā Savienībā pārliecinās, ka par katru sūtījumu ir izdota derīga FLEGT licence. Ja rodas šaubas par FLEGT licences derīgumu, šo laišanu brīvā apgrozībā var apturēt un sūtījumu aizturēt.
3.
Kompetentās iestādes veido un katru gadu publicē pārskatu par saņemtajām FLEGT licencēm.
4.
Saskaņā ar valsts tiesību aktiem par datu aizsardzību kompetentās iestādes Kotdivuāras ieceltam neatkarīgam revidentam nodrošina piekļuvi attiecīgajiem datiem un dokumentiem.
5.
Ja Savienībā tiek ievesti kokmateriāli un koka izstrādājumi, kas iegūti no CITES pielikumos uzskaitītajām sugām un uz kuriem attiecas FLEGT licence, tiem veic tikai pārbaudi, kas noteikta Padomes Regulā (EK) Nr. 338/97 (1996. gada 9. decembris) par savvaļas dzīvnieku un augu sugu aizsardzību, reglamentējot to tirdzniecību. Jebkurā gadījumā FLEGT licence nodrošina šo izstrādājumu likumīgas iegūšanas apstiprinājumu.
6. PANTS
FLEGT licences
1.
Licenču izdevējiestāde izdod FLEGT licences, lai apliecinātu, ka kokmateriāli un koka izstrādājumi ir ražoti likumīgi.
2.
FLEGT licences sagatavo saskaņā ar veidlapu, kas iekļauta V pielikuma 1. papildinājumā. Tās sagatavo franču valodā.
3.
Puses, savstarpēji vienojoties, var izveidot elektronisku sistēmu FLEGT licenču izdošanai, nosūtīšanai un saņemšanai.
4.
FLEGT licenču izdošanas procedūra un to tehniskās specifikācijas ir izklāstītas V pielikumā.
7. PANTS
Likumīgi ražoti kokmateriāli
Šajā nolīgumā “likumīgi ražotu kokmateriālu” definīcija ir sniegta 1. panta f) punktā un precizēta II pielikumā. Minētajā pielikumā ir aprakstīti Kotdivuāras tiesību akti, kas jāievēro, lai par kokmateriāliem un koka izstrādājumiem varētu izdot FLEGT licenci. Šajā pielikumā ir norādīta arī dokumentācija, kas ietver principus, kritērijus un rādītājus, kurus izmanto, lai pierādītu atbilstību šādiem tiesību aktiem.
8. PANTS
Kokmateriālu un koka izstrādājumu likumīguma pārbaude
1.
Kotdivuāra ievieš sistēmu, lai pārbaudītu, ka nosūtīšanai paredzētie kokmateriāli un koka izstrādājumi ir ražoti likumīgi un ka uz Savienību tiek eksportēti tikai par likumīgiem atzīti sūtījumi (“likumīguma pārbaudes sistēma” jeb LPS). LPS ietver atbilstības pārbaudes un procedūras, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu, ka piegādes ķēdē nenonāk nelikumīgas vai nezināmas izcelsmes kokmateriāli. Izmantojot šo sistēmu, Kotdivuāra pārbauda arī importēto kokmateriālu un koka izstrādājumu likumīgumu.
2.
LPS ir aprakstīta III pielikumā.
9. PANTS
Sūtījumu, par kuriem izdota FLEGT licence, laišana brīvā apgrozībā
1.
Procedūras, kas reglamentē to sūtījumu laišanu brīvā apgrozībā Savienībā, par kuriem izdota FLEGT licence, ir aprakstītas IV pielikumā.
2.
Ja kompetentajām iestādēm ir pamats aizdomām, ka FLEGT licence nav derīga vai īsta, vai neatbilst sūtījumam, par kuru tā it kā izdota, attiecīgā kompetentā iestāde piemēro IV pielikumā aprakstītās procedūras.
3.
Ja ar FLEGT licencēm saistītajās apspriedēs rodas neatrisināmas domstarpības vai grūtības, lietu var nodot izskatīšanai Nolīguma īstenošanas apvienotajā komitejā (NĪAK), kas izveidota saskaņā ar 19. pantu.
10. PANTS
Neatkarīgs revidents
1.
Puses vienojas par vajadzību pēc saskaņotiem laika posmiem izmantot neatkarīga revidenta pakalpojumus, lai nodrošinātu Kotdivuāras LPS pienācīgu īstenošanu un efektivitāti, kā noteikts VI pielikumā.
2.
Kotdivuāra, konsultējoties ar Savienību, izmanto neatkarīga revidenta pakalpojumus VI pielikumā uzskaitīto uzdevumu veikšanai.
3.
Neatkarīgais revidents par saviem novērojumiem Pusēm paziņo, izmantojot ziņojumus, kas sagatavoti saskaņā ar VI pielikumā aprakstīto procedūru. Neatkarīgā revidenta sagatavotos ziņojumus publicē saskaņā ar VI pielikumā noteikto kārtību.
4.
Puses sekmē neatkarīgā revidenta darbu, jo īpaši nodrošinot, ka revidentam ir pieejama informācija, kas nepieciešama tā uzdevumu izpildei. Tomēr Puses drīkst neizpaust informāciju, ja to attiecīgie tiesību akti par datu aizsardzību ir aizlieguši tās izpaušanu.
11. PANTS
Pārkāpumi
Puses saskaņā ar šā nolīguma 21. pantu viena otru rakstiski informē par aizdomām vai pierādījumiem par FLEGT licencēšanas sistēmas apiešanu vai pārkāpumiem, tostarp saistībā ar:
a)
krāpniecisku tirdzniecību, jo īpaši tirdzniecības plūsmu pārvirzīšanu no Kotdivuāras uz Savienību caur trešo valsti, ja ir iemesls uzskatīt, ka tas darīts ar nolūku izvairīties no licences pieprasīšanas;
b)
FLEGT licencēm, kas izdotas par kokmateriāliem un koka izstrādājumiem, kuru sastāvā ir tādi trešo valstu izcelsmes kokmateriāli, kas rada aizdomas par to ieguves likumīgumu;
c)
krāpšanu saistībā ar FLEGT licenču iegūšanu vai izmantošanu.
12. PANTS
FLEGT licencēšanas sistēmas ieviešanas datums
1.
Puses NĪAK ietvaros informē viena otru, kad tās uzskata, ka ir veikti visi vajadzīgie sagatavošanās darbi FLEGT licencēšanas sistēmas pilnīgai īstenošanai.
2.
Puses uzdod veikt FLEGT licencēšanas sistēmas neatkarīgu novērtēšanu, pamatojoties uz VII pielikumā noteiktajiem kritērijiem. Neatkarīgajā novērtēšanā nosaka, vai LPS, uz kuru balstīta FLEGT licencēšanas sistēma, pienācīgi pilda savas funkcijas.
3.
Balstoties uz NĪAK ieteikumiem, Puses vienojas par FLEGT licencēšanas sistēmas spēkā stāšanās datumu.
4.
Puses saskaņā ar šā nolīguma 21. pantu rakstiski paziņo viena otrai minēto datumu.
13. PANTS
LPS piemērošana kokmateriāliem un koka izstrādājumiem, kas netiek eksportēti uz Savienību
Izmantojot LPS, Kotdivuāra pārbauda tādu kokmateriālu un koka izstrādājumu likumību, kas paredzēti gan vietējam patēriņam, gan eksportam uz tirgiem ārpus Savienības.
14. PANTS
Ieviešanas grafiks
1.
Puses ar NĪAK starpniecību apstiprina šā nolīguma īstenošanas grafiku.
2.
NĪAK novērtē šā nolīguma īstenošanā gūtos panākumus, ņemot vērā apstiprināto grafiku.
15. PANTS
Papildu pasākumi
1.
Jomas, kurās ir nepieciešami papildu pasākumi, jo īpaši papildu tehniskie un finanšu resursi, šā nolīguma īstenošanai un nelikumīgas mežizstrādes cēloņu un virzītājspēku novēršanai, ir norādītas VIII pielikumā.
2.
Kotdivuāra nodrošina, ka šā nolīguma īstenošana tiek integrēta tās valsts plānošanas instrumentos un valsts budžetā.
3.
Puses nodrošina, ka ar šā nolīguma īstenošanu saistītās darbības ir saskaņotas ar esošām un turpmākām attīstības programmām un iniciatīvām, jo īpaši ar tām, kas saistītas ar REDD+.
4.
Visus resursus, kas vajadzīgi šā nolīguma īstenošanai, dara pieejamus saskaņā ar Savienības un tās dalībvalstu procedūrām sadarbības ar Kotdivuāru plānošanai un Kotdivuāras budžeta procedūrām.
16. PANTS
Ieinteresēto personu iesaiste
1.
Kotdivuāra šā nolīguma īstenošanā iesaista savas attiecīgās ieinteresētās personas, jo īpaši pilsoniskās sabiedrības organizācijas, privātā sektora uzņēmumus un arodbiedrības, kā arī vietējos iedzīvotājus ar tradicionālo vadītāju starpniecību.
2.
Kotdivuāra nodrošina, ka šā nolīguma īstenošana un uzraudzība notiek pārredzamā veidā, piedaloties attiecīgajām ieinteresētajām personām.
3.
Puses nodrošina dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu, jo īpaši sieviešu un meiteņu lomas mežu pārvaldībā un šā nolīguma īstenošanā labāku atzīšanu.
4.
Savienība regulāri apspriežas ar ieinteresētajām personām par šā nolīguma īstenošanu, ņemot vērā tās pienākumus, ko nosaka 1998. gada 25. jūnijā Orhūsā parakstītā Konvencija par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem.
17. PANTS
Sociālā aizsardzība
1.
Lai līdz minimumam samazinātu iespējamo negatīvo ietekmi uz 16. panta 2. punktā minētajām ieinteresētajām personām, tostarp vietējiem iedzīvotājiem, Puses vienojas novērtēt šā nolīguma ietekmi uz viņu dzīvesveidu un dzīves apstākļiem.
2.
Puses uzrauga šā nolīguma ietekmi uz 16. panta 2. punktā minētajām ieinteresētajām personām, tostarp vietējiem iedzīvotājiem, un veic piemērotus pasākumus, lai mazinātu nelabvēlīgu ietekmi. Puses var vienoties par papildu pasākumiem iespējamas nelabvēlīgas ietekmes novēršanai, pamatojoties uz šā nolīguma novērtēšanas metodi, par kuru Pusēm jāvienojas.
18. PANTS
Tirgus stimuli
Ņemot vērā savas starptautiskās saistības, Savienība veicina labvēlīgus apstākļus piekļuvei tās kokmateriālu un koka izstrādājumu tirgum, jo īpaši sekmējot tādu publiskā un privātā iepirkuma politiku, kurā tiek atzīti centieni nodrošināt likumīgu ražotu kokmateriālu un koka izstrādājumu piegādi.
19. PANTS
Nolīguma īstenošanas apvienotā komiteja
1.
Lai nodrošinātu šā nolīguma pārvaldību, Puses izveido Nolīguma īstenošanas apvienoto komiteju (NĪAK). NĪAK konkrētie uzdevumi un pienākumi ietver šā nolīguma pārvaldību, uzraudzību un novērtēšanu, kā arī dialogu un informācijas apmaiņu starp Pusēm. Šie uzdevumi un pienākumi ir aprakstīti X pielikumā.
2.
NĪAK izveido trīs mēnešu laikā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā. Šajā nolūkā katra Puse izraugās savus pārstāvjus darbam NĪAK. NĪAK lēmumus pieņem vienprātīgi. To kopīgi vada divas abu Pušu ieceltas augstākās amatpersonas – pa vienai no katras Puses.
3.
NĪAK nosaka savu reglamentu.
4.
NĪAK pirmajos divos gados pulcējas vismaz divreiz gadā un pēc tam – vismaz reizi gadā, un Puses iepriekš vienojas par sanāksmes dienu un darba kārtību. Pēc jebkuras Puses pieprasījuma drīkst sasaukt papildu sanāksmes.
5.
NĪAK nodrošina sava darba pārredzamību un publisko informāciju par savu darbu un lēmumiem.
6.
NĪAK publicē gada ziņojumu. Šajā ziņojumā sniedzamā informācija ir norādīta IX pielikumā.
20. PANTS
Pārredzamība un piekļuve publiski pieejamai informācijai
1.
Pārvaldības uzlabošanas nolūkā šā nolīguma būtisks aspekts ir informācijas sniegšana ieinteresētajām personām. Informāciju regulāri padara publiski pieejamu, lai sekmētu FLEGT licencēšanas sistēmas ieviešanu un uzraudzību, palielinātu pārredzamību un palielinātu patērētāju un ieinteresēto personu uzticību, kā arī nodrošinātu Pušu pārskatatbildību. Norādījumi par publicējamo informāciju ir sniegti IX pielikumā.
2.
Katra Puse ievieš vispiemērotākos saziņas mehānismus (tostarp ar interneta un plašsaziņas līdzekļu starpniecību, publicējot dokumentus vai ziņojumus, organizējot darbseminārus), lai informāciju izpaustu sabiedrībai.
3.
Jo īpaši Puses apņemas dažādām ieinteresētajām personām darīt pieejamu uzticamu, aktuālu un atjauninātu informāciju.
4.
Saskaņā ar attiecīgajiem Pušu tiesību aktiem Puses vienojas neizpaust konfidenciālu informāciju, ar kuru tās apmainās saskaņā ar šo nolīgumu. Puses neizpauž sabiedrībai un neļauj savām attiecīgajām iestādēm, to personālam un darbuzņēmējiem nodot atklātībai informāciju, ar kuru tās apmainās saskaņā ar šo nolīgumu un kura saistīta ar komercnoslēpumiem vai konfidenciālu komercinformāciju.
21. PANTS
Saziņa attiecībā uz nolīguma īstenošanu
1.
Pušu pārstāvji, kas atbild par oficiālo saziņu attiecībā uz šī nolīguma īstenošanu, ir:
-
Savienības vārdā — Eiropas Savienības delegācijas Kotdivuārā vadītājs;
-
Kotdivuāras vārdā — par mežiem atbildīgais ministrs.
2.
Puses viena otrai savlaicīgi dara zināmu informāciju, kas nepieciešama šā nolīguma īstenošanai.
3.
Puses cenšas koordinēti un bez pretrunām sazināties ar sabiedrību par šā nolīguma interpretāciju un īstenošanu.
22. PANTS
Teritoriālā piemērošana
Šo nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijās, kurās piemēro Līgumu par Eiropas Savienību un Līgumu par Eiropas Savienības darbību, saskaņā ar minētajos Līgumos paredzētajiem nosacījumiem, un, no otras puses, Kotdivuāras teritorijā.
23. PANTS
Apspriešanās un mediācija
1.
Puses vienmēr cenšas vienoties par šā nolīguma interpretāciju un īstenošanu. Domstarpību vai konflikta gadījumā Puses cenšas rast risinājumus, izmantojot apspriešanos un mediāciju.
2.
Puse, kura vēlas sākt apspriešanos, rakstiski paziņo otrai Pusei un NĪAK par savu apspriešanās pieprasījumu, norādot tematu un sniedzot iemeslu kopsavilkumu.
3.
Apspriešanās sākas 40 dienu laikā un tiek uzskatīta par pabeigtu 90 dienu laikā no apspriešanās pieprasījuma iesniegšanas dienas, ja vien Puses nevienojas citādi. Tomēr steidzamos gadījumos jebkura Puse var pieprasīt, lai apspriešanās tiktu sākta 5 dienu laikā un tiktu pabeigta 30 dienu laikā pēc pieprasījuma, ja vien Puses nevienojas citādi.
4.
Ja apspriešanās rezultātā domstarpības vai konflikts netiek atrisināts savstarpēji vienojoties, Puses var vienoties izmantot mediatoru. Neatkarīgi no šādas mediācijas izmantošanas jebkura Puse var tieši nodot lietu izskatīšanai šķīrējtiesā.
5.
Puses vienojas par mediatora izraudzīšanos 15 dienu laikā pēc vienošanās panākšanas par mediācijas pieprasījumu. Mediators pieņem abu Pušu argumentus un sasauc mediācijas sēdi. Ja vien Puses nevienojas citādi, 60 dienu laikā pēc mediatora izraudzīšanās viņš iesniedz abām Pusēm atzinumu par domstarpību vai konflikta atrisināšanu saskaņā ar šo nolīgumu.
6.
Mediatora atzinums nav juridiski saistošs.
24. PANTS
Šķīrējtiesa
1.
Ja apspriešanās un attiecīgā gadījumā mediācijas rezultātā domstarpības vai konflikts nav atrisināts, kā paredzēts 23. pantā, jebkuru strīdu, konfliktu vai prasību, kas izriet no šā nolīguma vai attiecas uz šo nolīgumu vai tā pastāvēšanu, interpretāciju, īstenošanu, neizpildi, atcelšanu vai spēkā neesamību, izšķir šķīrējtiesa saskaņā ar Pastāvīgās šķīrējtiesas 2012. gada šķīrējtiesas noteikumiem.
a)
Šķīrējtiesā ir trīs šķīrējtiesneši.
b)
Šķīrējtiesas vieta ir Hāga, Nīderlande.
c)
Šķīrējtiesas procedūrā izmantojamā valoda ir franču valoda.
2.
Katra Puse var pieprasīt šķīrējtiesas izveidi, par savu pieprasījumu rakstiski paziņojot otrai Pusei un Pastāvīgajai šķīrējtiesai.
3.
Šķīrējtiesas nolēmumi ir juridiski saistoši Pusēm, kuras veic visus vajadzīgos pasākumus, lai tos godprātīgi īstenotu.
4.
Katra Puse informē otru Pusi un NĪAK par pasākumiem, kas veikti, lai īstenotu šķīrējtiesas nolēmumu. NĪAK analizē veiktos pasākumus un vajadzības gadījumā var ieteikt papildu vai korektīvus pasākumus, lai nodrošinātu šķīrējtiesas nolēmuma izpildi. Katra Puse var pieprasīt šķīrējtiesai lemt par tās sākotnējā šķīrējtiesas lēmuma izpildi.
5.
NĪAK nosaka šķīrējtiesas procedūras, ciktāl tās atšķiras no Pastāvīgās šķīrējtiesas 2012. gada šķīrējtiesas noteikumiem.
25. PANTS
Apturēšana
1.
Puse, kas vēlas apturēt šo nolīgumu, par savu nodomu rakstiski paziņo otrai Pusei, precizējot tā iemeslus. Pēc tam Puses šo jautājumu apspriež, ņemot vērā attiecīgo ieinteresēto personu viedokļus.
2.
Katra Puse var apturēt šā nolīguma īstenošanu jebkurā no šādiem gadījumiem, ja otra Puse:
a)
nepilda savus pienākumus saskaņā ar šo nolīgumu,
b)
neievieš regulatīvos un administratīvos pasākumus un mehānismus šā nolīguma īstenošanai,
c)
rīkojas tā, ka tās darbības vai bezdarbības rezultātā rodas nopietns apdraudējums videi vai Savienības vai Kotdivuāras iedzīvotāju veselībai un drošībai.
3.
Šā nolīguma nosacījumi zaudē spēku pēc 30 kalendārajām dienām kopš 1. punktā minētā paziņojuma sniegšanas.
4.
Šo nolīgumu atsāk piemērot pēc 30 kalendārajām dienām kopš Puse, kas apturējusi tā piemērošanu, informē otru Pusi par to, ka apturēšanas iemesli vairs nepastāv.
26. PANTS
Grozījumi
1.
Puse, kas vēlas grozīt šo nolīgumu, iesniedz otrai Pusei priekšlikumu vismaz 90 kalendārās dienas pirms nākamās NĪAK sanāksmes. Komiteja apspriež priekšlikumu un, ja tiek panākta vienprātīga vienošanās, sniedz ieteikumu. Katra Puse izskata ieteikumu un, ja tā ieteikumam piekrīt, informē otru Pusi, lai vienotos par grozījuma parakstīšanas datumu. Pēc šādas parakstīšanas katra Puse grozījumu pieņem vai ratificē saskaņā ar savām procedūrām.
2.
Ikviens grozījums, ko šādi pieņēmušas vai ratificējušas abas Puses, stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kurā Puses viena otrai paziņojušas par šajā nolūkā nepieciešamo procedūru pabeigšanu.
3.
Atkāpjoties no 1. punkta, pēc NĪAK ieteikuma un Pušu apstiprinājuma NĪAK var pieņemt šā nolīguma pielikumu grozījumus.
4.
Paziņojumu par ikvienu grozījumu nosūta šā nolīguma depozitāram.
27. PANTS
Ilgums
Šis nolīgums ir spēkā 10 gadus no tā stāšanās spēkā. To automātiski pagarina par secīgiem 10 gadu periodiem, ja vien kāda no Pusēm to neizbeidz saskaņā ar 28. pantā noteikto procedūru.
28. PANTS
Nolīguma izbeigšana
Katra no Pusēm var izbeigt šo nolīgumu, par to rakstveidā paziņojot otrai Pusei. Nolīgumu beidz piemērot 12 mēnešus pēc šāda paziņojuma iesniegšanas dienas.
29. PANTS
Pielikumi
Šā nolīguma pielikumi ir tā neatņemama sastāvdaļa.
30. PANTS
Autentiskie dokumenti
Šis nolīgums ir sagatavots divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, horvātu, igauņu, itāliešu, īru, latviešu, lietuviešu, maltiešu, nīderlandiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski. Noviržu gadījumā prevalē teksts franču valodā.
31. PANTS
Stāšanās spēkā
1.
Šis nolīgums stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kurā Puses ir sniegušas pēdējo rakstisko paziņojumu par attiecīgo šajā nolūkā nepieciešamo procedūru pabeigšanu.
2.
Paziņojumu nosūta Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretāram, kas ir šā nolīguma depozitārs.
TO APLIECINOT, attiecīgi pilnvarotās personas ir parakstījušas šo protokolu.
[Vieta, datums],
Eiropas Savienības vārdā –
Kotdivuāras Republikas vārdā –
PIELIKUMI
I pielikums.
To kokmateriālu un koka izstrādājumu saraksts, uz kuriem attiecas FLEGT licence
II pielikums.
Likumīgi ražotu kokmateriālu definīcija
III pielikums.
Likumīguma pārbaudes sistēmas apraksts
IV pielikums.
Nosacījumi, kas reglamentē tādu kokmateriālu un koka izstrādājumu laišanu brīvā apgrozībā Savienībā, kuri eksportēti no Kotdivuāras un par kuriem izdota FLEGT licence
V pielikums.
FLEGT licenču izdošanas procedūra un to tehniskās specifikācijas
VI pielikums.
Neatkarīgā revidenta darba uzdevumi
VII pielikums.
Likumīguma pārbaudes sistēmas (LPS) neatkarīgās novērtēšanas kritēriji
VIII pielikums.
Papildu pasākumi
IX pielikums.
Publiskotā informācija
X pielikums.
Nolīguma īstenošanas apvienotā komiteja
I PIELIKUMS
TO KOKMATERIĀLU UN KOKA IZSTRĀDĀJUMU SARAKSTS, UZ KURIEM ATTIECAS FLEGT LICENCĒŠANA
FLEGT licencēšana attiecas uz šādiem kokmateriāliem un koka izstrādājumiem, ja tie paredzēti eksportam uz Savienību. Tomēr, ja Kotdivuāras noteikumi aizliedz konkrētu kokmateriālu vai koka izstrādājumu eksportu, par tiem nevar saņemt FLEGT licenci.
HS kodi
|
Preču apraksts
|
4403
|
Neapstrādāti kokmateriāli, arī bez mizas vai aplievas, vai četrskaldņu brusas
|
4406
|
Dzelzceļa vai tramvaja sliežu gulšņi no koka
|
4407
|
Garumā sazāģēti vai šķeldoti kokmateriāli, drāzti vai lobīti, ēvelēti vai neēvelēti, slīpēti vai neslīpēti, saaudzēti vai nesaaudzēti garumā ar ķīļtapām, biezāki par 6 mm
|
4408
|
Loksnes finierim (ieskaitot loksnes, kas iegūtas, sadalot koka saklātņus) un tamlīdzīgiem laminētas koksnes materiāliem un citi garumā sazāģēti kokmateriāli, lobīti vai mizoti, arī ēvelēti, slīpēti, savienoti vai saaudzēti garumā, ne biezāki par 6 mm
|
44 09
|
Kokmateriāli (ieskaitot nesamontētus parketa dēlīšus un joslas) ar nepārtrauktu profilu (ar ierievjiem, gropēm, izciļņiem, ierobēm, fāzēm, noapaļojumu) kādā no malām vai virsmām, ēvelēti vai neēvelēti, slīpēti vai neslīpēti, saaudzēti vai nesaaudzēti garumā:
|
|
ex 44 09 21
|
44 10
|
Kokskaidu plātnes, orientētās kokskaidu plātnes (OSB) un tamlīdzīgas plātnes (piemēram, vafeļplātnes) no koksnes vai citiem koksnveida materiāliem, aglomerētiem vai neaglomerētiem ar sveķiem vai citām organiskām saistvielām
|
44 12
|
Saplāksnis, finierētas plātnes un tamlīdzīgi laminēti koksnes materiāli
|
|
ex 44 12 10
|
44 15
|
Koka lādes, kastes, redeļkastes, spoles un tamlīdzīga tara; koka kabeļu spoles; paliktņi, kastu paliktņi un citas kravu plātnes no koka; paliktņu apmales no koka
|
44 17
|
Koka darbarīki, to korpusi un rokturi, slotu un suku koka daļas un rokturi; koka kurpju liestes un izstiepēji
|
44 18
|
Namdaru un būvgaldnieku darinājumi, ieskaitot šūnveida koka paneļus, saliktus grīdas dēļus, jumstiņus un lubas
|
|
ex 44 18 73
|
|
ex 44 18 91
|
44 19
|
Galda un virtuves piederumi no koka
|
|
ex 44 19 11
|
|
ex 44 19 12
|
|
ex 44 19 19
|
44 20
|
Koka intarsijas un inkrustācijas; lādītes un kārbiņas juvelierizstrādājumiem vai galda piederumiem un tamlīdzīgiem priekšmetiem; koka statuetes un citi dekoratīvi izstrādājumi; koka mēbeles, kas nav minētas 94. nodaļā
|
44 21
|
Citi koka izstrādājumi
|
|
ex 44 21 91
|
94 03 30
|
Koka mēbeles birojiem
|
94 03 40
|
Koka mēbeles virtuvēm
|
94 03 50
|
Koka mēbeles guļamistabām
|
94 03 60
|
Citādas koka mēbeles
|
94 03 91
|
Daļas no koka
|
94 06 10
|
Saliekamās būvkonstrukcijas no koka
|
_______________
II PIELIKUMS
LIKUMĪGI RAŽOTU KOKMATERIĀLU DEFINĪCIJA
1.
Kotdivuāras tiesību akti, kas jāievēro, lai saņemtu FLEGT licenci vai publisku likumīguma sertifikātu
Lai par kokmateriālu un koka izstrādājumu sūtījumu varētu izdot FLEGT licenci vai publisku likumīguma sertifikātu, ir jāievēro šādi likumi un normatīvie akti:
-OHADA 1997. gada 17. aprīļa Vienotais akts par komercsabiedrību un ekonomisko interešu grupu tiesībām,
-OHADA 2010. gada 15. decembra Vienotais akts par kooperatīvo sabiedrību tiesībām,
-OHADA 2010. gada 15. decembra Vienotais akts par vispārējām komerctiesībām,
-Vispārējais nodokļu kodekss un tā turpmākie teksti,
-Muitas kodekss un tā turpmākie teksti,
-Sociālā nodrošinājuma kodekss un tā īstenošanas dokumenti,
-Civilprocesa, komercprocesa un administratīvā procesa kodekss,
-1998. gada 23. decembra Likums Nr. 98–750 par lauku zemi un tā īstenošanas dokumenti
-Darba kodekss un tā īstenošanas dokumenti,
-
Mežu kodekss un tā īstenošanas dokumenti, jo īpaši:
-2013. gada 2. jūlija Dekrēts Nr. 2013–484, ar ko nosaka ar nodokļiem nesaistītus mežsaimniecības ieņēmumus Ūdens resursu un mežsaimniecības ministrijā,
-2019. gada 27. novembra Dekrēts Nr. 2019–978 par koncesiju valsts un pašvaldību privātā meža sektora pārvaldībai,
-2019. gada 27. novembra Dekrēts Nr. 2019–979, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus agromežu apsaimniekošanai, lauksaimniecības plantāciju izmantošanai un agromežu lauksaimniecības produktu tirdzniecībai,
-2019. gada 29. novembra Dekrēts Nr. 2019–980 par mežizstrādi valsts meža teritorijā,
-2021. gada 8. septembra Dekrēts Nr. 2021–438 par nosacījumiem mežkopja profesijas praktizēšanai un mežkopja licences saņemšanai,
-2021. gada 6. oktobra Dekrēts Nr. 2021–583, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus ekoloģiski jutīgu teritoriju apsaimniekošanai un izmantošanai,
-2021. gada 6. oktobra Dekrēts Nr. 2021–585, ar ko nosaka mežsaimniecības produktu pārstrādes un tirdzniecības nosacījumus un procedūras,
-2021. gada 6. oktobra Dekrēts Nr. 2021–587, ar ko nosaka mežsaimniecības produktu eksporta un importa nosacījumus un procedūras,
-2021. gada 6. oktobra Dekrēts Nr. 2021–588, ar ko nosaka mežsaimniecības jomas darījumu procedūru un apmēru,
-2022. gada 12. oktobra Dekrēts Nr. 2022–781, ar ko paredz nosacījumus mežizstrādātāja licences saņemšanai un mežizstrādes atļaujas saņemšanai,
-[..] Dekrēts Nr.[..] par peļņas sadali,
-
1992. gada 13. februāra Rīkojums Nr. 33/MINAGRA, ar ko SODEFOR uztic klasificēto mežu apsaimniekošanu valsts meža teritorijā,
-2019. gada 13. decembra Rīkojums Nr. 861/MINEF/CAB, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus mežu un agromežu apsaimniekošanas plānu izstrādei un īstenošanai,
-Starpministriju 2014. gada 17. jūnija rīkojums Nr. 247/MINAGRI/MPMEF/MPMB, ar ko nosaka apmēru kompensācijai par iznīcinātajiem kultūraugiem,
-2021. gada 6. janvāra Rīkojums Nr. 007/MINEF/CAB, ar ko nosaka mežu reģistrācijas nosacījumus un procedūras,
-2023. gada 19. maija Rīkojums Nr.511/MINEF/DGFF/DPIF, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus privāttiesību juridisko personu un fizisko personu mežu un ārpus meža zemes esošo koku mežizstrādei,
-2023. gada 19. maija Rīkojums Nr.512/MINEF/DGFF/DPIF par mežistrādes tehnisko standartu apstiprināšanu,
-[..] Rīkojums Nr.[..], ar ko nosaka dabisko meža sugu ekspluatēšanas minimālo diametru,
-[..] Rīkojums Nr.[..], ar ko izveido vienotus dokumentus par mežizstrādes produktu iegūšanu, uzraudzību, kontroli un apriti,
-[..] Rīkojums Nr.[..], ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par kokmateriālu pārstrādes vienību darbību,
-[..] Rīkojums Nr.[..] par tādu dokumentu sagatavošanu, kas attiecas uz mežizstrādes produktu iegūšanu, uzraudzību, kontroli un apriti.
2.
Šā nolīguma īstenošanas posmā paredzētās juridiskās reformas
Šā nolīguma īstenošanas posmā tiek plānotas regulatīvās reformas tiesiskā regulējuma papildināšanai, jo īpaši, lai:
-izveidotu LPS īstenošanas struktūras,
-uzlabotu tiesisko regulējumu, kas reglamentē valsts tirgu, jo īpaši attiecībā uz piekļuvi resursiem, ražošanu un tirdzniecību;
-precizētu meža resursu īpašnieku identificēšanas līdzekļus un atvieglotu mežu reģistrāciju gadījumos, kad nav pieejami zemes īpašumtiesību sertifikāti vai apliecinājumi,
-noteiktu paraugus līgumiem starp meža resursu īpašniekiem un mežizstrādātājiem,
-papildinātu procedūras kopienu mežu izveidei un apsaimniekošanai,
-pārskatītu uz mežizstrādi attiecināmo nodokļu režīmu, jo īpaši mežsaimniecības nozarē, kas attiecas uz fiziskām personām un privāto tiesību juridiskām personām,
-nodrošinātu stimulus visā vērtības ķēdē, lai veicinātu mežu aizsardzību un meža resursu atjaunošanu, tostarp stimulējošu tiesisko un fiskālo regulējumu un vienkāršotas procedūras, kas aptver mežkopību un mežsaimniecības produktu, jo īpaši no privātiem mežiem iegūtu produktu, izmantošanu, transportēšanu un tirdzniecību,
-precizētu aizlieguma veikt mežizstrādi pāri astotajai paralēlei piemērošanu.
3.
Likumīguma tabulas
Turpmākajās likumīguma tabulās ir noteikti principi, kritēriji un rādītāji, ko izmanto, lai pierādītu atbilstību šā pielikuma 1. punktā minētajiem likumiem un normatīvajiem aktiem. Lai nodrošinātu šā pielikuma darbību un garantētu vienotas pārbaudes prasības, Kotdivuāra izstrādā pārbaudes rokasgrāmatu, kurā norāda pārbaudei izmantotos dokumentus, kas atbilst turpmāk norādītajās likumīguma tabulās uzskaitītajiem rādītājiem (turpmāk “verifikatori”). Šo rokasgrāmatu apstiprina NĪAK un publicē par mežiem atbildīgās ministrijas tīmekļa vietnē (sk. arī III pielikumu).
Likumīguma tabula 1. Mežizstrādātāji
1.
Princips: operators ir likumīgi izveidots un apstiprināts
|
1.1.
Kritērijs: operators ir reģistrēts
1.1.1.
Rādītājs: operators ir reģistrēts komercreģistrā un personiskā īpašuma kredītu reģistrā
1.1.2.
Rādītājs: operators ir deklarēts nodokļu administrācijā
1.1.3.
Rādītājs: operators ir reģistrēts par sociālo nodrošinājumu atbildīgajā iestādē
|
1.2.
Kritērijs: operators ir apstiprināts
1.2.1.
Rādītājs: operators ir apstiprināts mežu pārvaldē
|
2.
Princips: operatoram ir tiesības piekļūt meža resursiem
|
2.1.
Kritērijs: mežizstrādātājam ir tiesības piekļūt meža resursiem, kas aptver viņa darbību un darbības teritoriju
2.1.1.
Rādītājs attiecībā uz mežizstrādi valsts privātajā teritorijā un vietējo un reģionālo pašvaldību meža teritorijā: mežizstrādātājam tiek piešķirta apsaimniekošanas vai izstrādes koncesija saskaņā ar līgumu ar Meža attīstības sabiedrību (Société de Développement des Forêts (SODEFOR))
2.1.2.
Rādītājs attiecībā uz mežizstrādi privāttiesību juridisko personu un fizisko personu mežos un ārpus meža zemes esošo koku mežizstrādi: mežizstrādātājs ir meža resursu īpašnieks vai rīkojas, pamatojoties uz attiecīgu līgumu ar īpašnieku
2.1.3.
Rādītājs attiecībā uz mežizstrādi noteiktās meža teritorijās: mežizstrādātājam tiek piešķirta noteikta meža teritorija un tas rīkojas, pamatojoties uz līgumu ar īpašniekiem
|
3.
Princips: operators izmanto koksnes resursus saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem
|
3.1.
Kritērijs: mežizstrādātājam ir mežizstrādes plānošanas dokumenti
3.1.1.
Rādītājs attiecībā uz mežizstrādi valsts privātajā teritorijā un vietējo un reģionālo pašvaldību meža teritorijā: mežizstrādātājam ir apsaimniekošanas plāns, kas aptver apsaimniekošanas koncesiju
3.1.2.
Rādītājs attiecībā uz mežizstrādi privāttiesību juridisko personu un fizisko personu mežos un ārpus meža zemes esošo koku mežizstrādi: mežizstrādātājam ir vienkāršots apsaimniekošanas plāns, pārvaldības plāns vai gada darbības programma
|
3.2.
Kritērijs: operatoram ir izstrādes atļauja vai tas ir deklarējis savu izstrādes statistiku
3.2.1.
Rādītājs attiecībā uz mežizstrādi valsts privātajā teritorijā un vietējo un reģionālo pašvaldību meža teritorijā: operatoram ir mežizstrādes atļauja
3.2.2.
Rādītājs attiecībā uz mežizstrādi privāttiesību juridisko personu un fizisko personu mežos un ārpus meža zemes esošo koku mežizstrādi: īpašniekam vai izstrādātājam ir mežizstrādes atļauja vai tas ir deklarējis savu izstrādes statistiku
|
3.3.
Kritērijs: operators izmanto koksnes resursus saskaņā ar specifikācijām un tehniskajiem standartiem
3.3.1.
Rādītājs attiecībā uz izstrādi valsts privātajā teritorijā un vietējo un reģionālo pašvaldību meža teritorijā: pārvaldnieks vai operators norāda koncesijas un bloku robežas, kā arī ekoloģiski jutīgas teritorijas un apkaimes iedzīvotāju kultūras un kulta vietas
3.3.2.
Rādītājs attiecībā uz mežizstrādi privāttiesību juridisko personu un fizisko personu meža teritorijā: operators vai īpašnieks norāda zemesgabala robežas
3.3.3.
Rādītājs attiecībā uz vietējo un reģionālo pašvaldību klasificētajiem mežiem, agromežiem un mežiem: pārvaldnieks vai operators veic mežizstrādes inventarizāciju
3.3.4.
Rādītājs attiecībā uz privāttiesību juridisko personu vai fizisko personu mežiem: operators veic mežizstrādes inventarizāciju vai to koku uzskaiti, kas cērtami pirms mežizstrādes
3.3.5.
Rādītājs: operators ņem vērā ekoloģiski jutīgas teritorijas
3.3.6.
Rādītājs: operators ievēro savas mežizstrādes kvotas (atļauto koku apjoms vai skaits katrai sugai)
3.3.7.
Rādītājs: operators ievēro izmantoto sugu izstrādes minimālos diametrus
3.3.8.
Rādītājs: operators regulāri atzīmē cērtamos kokus, nocirstos kokus un celmus
|
3.4.
Kritērijs: operators palīdz atjaunot meža segumu un uzturēt meža produktivitātes potenciālu
3.4.1.
Rādītājs attiecībā uz mežizstrādi valsts privātajā teritorijā un vietējo un reģionālo pašvaldību meža teritorijā: operators palīdz atjaunot meža segumu un uzturēt meža produktivitātes potenciālu
3.4.2.
Rādītājs attiecībā uz mežizstrādi privāttiesību juridisko personu un fizisko personu mežos un ārpus meža zemes esošo koku mežizstrādi: īpašnieks vai mežizstrādātājs palīdz atjaunot meža segumu un uzturēt meža produktivitātes potenciālu
|
3.5.
Kritērijs: operators pilda savas nodokļu saistības un maksā ar mežsaimniecības jomu saistītās nodevas
3.5.1.
Rādītājs: mežizstrādātājs ir samaksājis ar mežizstrādi saistītos nodokļus un nodevas
3.5.2.
Rādītājs: mežizstrādātājs šīs ar nodokļiem nesaistītās meža nodevas ir samaksājis par mežiem atbildīgajai ministrijai
|
4.
Princips: operators ievēro noteikumus par kokmateriālu transportēšanu
|
4.1.
Kritērijs: operators ievēro spēkā esošos noteikumus par apaļkoku apriti
4.1.1.
Rādītājs attiecībā uz apaļkoku visa veida transportu: operators dokumentē apaļkoku apriti
|
5.
Princips: operators pilda savus pienākumus vides jomā
|
5.1.
Kritērijs: operators īsteno vides aizsardzības pasākumus saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem
5.1.1.
Rādītājs: operators veic savu darbību saskaņā ar vides aizsardzības noteikumiem
|
6.
Princips: operators pilda savus pienākumus sociālajā jomā
|
6.1.
Kritērijs: operators ievēro Darba kodeksa un starpnozaru koplīguma noteikumus
6.1.1.
Rādītājs: operators regulāri atjaunina savu darba devēja reģistru
6.1.2.
Rādītājs: operators ir savlaicīgi veicis savu darbinieku sociālās apdrošināšanas iemaksas
6.1.3.
Rādītājs: operators ievēro maksimālo darba laiku
6.1.4.
Rādītājs: operators ievēro prasības attiecībā uz drošību un veselības aizsardzību darbā, kas piemērojamas tā darbībām
6.1.5.
Rādītājs: operators visiem saviem darbiniekiem maksā vismaz minimālo algu
6.1.6.
Rādītājs: operators ievēro likumā noteikto minimālo darbspējas vecumu
6.1.7.
Rādītājs: operators ņem vērā pienācīgus darba apstākļus sievietēm kopumā un jo īpaši grūtniecēm
|
6.2.
Kritērijs: operators ievēro vietējo iedzīvotāju tiesības
6.2.1.
Rādītājs attiecībā uz mežizstrādi valsts privātajā teritorijā un vietējo un reģionālo pašvaldību meža teritorijā: operators nodrošina, ka tiek ievērotas meža izmantošanas tiesības
6.2.2.
Rādītājs attiecībā uz mežizstrādi privāttiesību juridisko personu un fizisko personu mežos un ārpus meža zemes esošo koku mežizstrādi: mežizstrādātājs ievēro īpašnieku tiesības un tiesības uz zaudējumu atlīdzināšanu un citiem ienākumiem
|
Likumīguma tabula 2. Pārstrādātāji
1.
Princips: operators ir likumīgi izveidots un apstiprināts
|
1.1.
Kritērijs: operators ir reģistrēts
1.1.1.
Rādītājs: operators ir reģistrēts komercreģistrā un personiskā īpašuma kredītu reģistrā
1.1.2.
Rādītājs: operators ir deklarēts nodokļu administrācijā
1.1.3.
Rādītājs: operators ir reģistrēts par sociālo nodrošinājumu atbildīgajā iestādē
|
1.2.
Kritērijs: operators ir apstiprināts
1.2.1.
Rādītājs: operators ir apstiprināts mežu pārvaldē
|
2.
Princips: operatoram ir tiesības piekļūt meža resursiem
|
Nepiemēro
|
3.
Princips: operators pārstrādā koksnes resursus saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem
|
3.1.
Kritērijs: operators ievēro regulatīvās prasības mežsaimniecības jomā
3.1.1.
Rādītājs attiecībā uz koksnes atlieku pārstrādes un rūpnieciskās galdniecības darbībām: operatoram ir par mežiem atbildīgā ministra izsniegta ikgadēja atļauja
3.1.2.
Rādītājs: operators saņem kokmateriālus ar dokumentiem, kas apliecina to izcelsmes likumību
3.1.3.
Rādītājs attiecībā uz kokrūpniecības pārstāvjiem: operators ievēro teorētisko pārstrādes jaudu
3.1.4.
Rādītājs: pārstrādes procesa laikā operators regulāri atjaunina produktu izsekojamības dokumentus
|
3.2.
Kritērijs: operators pilda savas nodokļu saistības un maksā ar mežsaimniecības jomu saistītās nodevas
3.2.1.
Rādītājs: operators ir samaksājis nodokļus un nodevas
3.2.2.
Rādītājs: operators ar nodokļiem nesaistītās meža nodevas ir samaksājis par mežiem atbildīgajai ministrijai
|
4.
Princips: operators ievēro noteikumus par kokmateriālu transportēšanu
|
4.1.
Kritērijs: operators ievēro spēkā esošos noteikumus par kokmateriālu un koka izstrādājumu apriti
4.1.1.
Rādītājs attiecībā uz pārstrādātāju veiktu visa veida transportu: operators dokumentē kokmateriālu un koka izstrādājumu apriti valsts līmenī
|
5.
Princips: operators pilda savus pienākumus vides jomā
|
5.1.
Kritērijs: operators īsteno vides aizsardzības pasākumus saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem
5.1.1.
Rādītājs: operators veic savu darbību saskaņā ar vides aizsardzības noteikumiem
5.1.2.
Rādītājs: operators ievēro vides pārvaldības plānā paredzētos un vides iestāžu noteiktos pasākumus
|
6.
Princips: operators pilda savus pienākumus sociālajā jomā
|
6.1.
Kritērijs: operators ievēro Darba kodeksa un starpnozaru koplīguma noteikumus
6.1.1.
Rādītājs: operators regulāri atjaunina savu darba devēja reģistru
6.1.2.
Rādītājs: operators ir savlaicīgi veicis savu darbinieku iemaksas
6.1.3.
Rādītājs: operators ievēro maksimālo darba laiku
6.1.4.
Rādītājs: operators ievēro prasības attiecībā uz drošību un veselības aizsardzību darbā, kas piemērojamas tā darbībām
6.1.5.
Rādītājs: operators visiem saviem darbiniekiem maksā vismaz minimālo algu
6.1.6.
Rādītājs: operators ievēro likumā noteikto minimālo darbspējas vecumu
6.1.7.
Rādītājs: operators ņem vērā pienācīgus darba apstākļus sievietēm kopumā un jo īpaši grūtniecēm
|
Likumīguma tabula Nr. 3. Importētājs/eksportētājs/tirgotājs
1.
Princips: operators ir likumīgi izveidots un apstiprināts
|
1.1.
Kritērijs: operators ir reģistrēts
1.1.1.
Rādītājs: operators ir reģistrēts komercreģistrā un personiskā īpašuma kredītu reģistrā
1.1.2.
Rādītājs: operators ir deklarēts nodokļu administrācijā
1.1.3.
Rādītājs: operators ir reģistrēts par sociālo nodrošinājumu atbildīgajā iestādē
|
1.2.
Kritērijs: operators ir apstiprināts
1.2.1.
Rādītājs attiecībā uz visiem eksportētājiem un tirgotājiem: operators ir apstiprināts mežu pārvaldē
|
2.
Princips: operatoram ir tiesības piekļūt meža resursiem
|
Nepiemēro
|
3.
Princips: operators importē vai eksportē kokmateriālus saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem
|
3.1.
Kritērijs: operators ievēro regulatīvās prasības
3.1.1.
Rādītājs attiecībā uz visiem importētājiem: operatoram ir mežsaimniecības produktu importa atļauja
3.1.2.
Rādītājs attiecībā uz visiem importētājiem: importētājs nodrošina importēto koka izstrādājumu likumīgumu
3.1.3.
Rādītājs attiecībā uz visiem eksportētājiem: operators veic savu iepakojumu pārbaudi un regulāri deklarē eksportējamos produktus kompetentajās iestādēs
|
3.2.
Kritērijs: operators pilda savas nodokļu saistības un maksā ar mežsaimniecības jomu saistītās nodevas
3.2.1.
Rādītājs attiecībā uz visiem eksportētājiem: operators ir samaksājis nodokļus un nodevas, tostarp muitas nodevas
3.2.2.
Rādītājs: operators ar nodokļiem nesaistītās meža nodevas ir samaksājis par mežiem atbildīgajai ministrijai
|
4.
Princips: operators ievēro noteikumus par kokmateriālu transportēšanu
|
4.1.
Kritērijs: operators ievēro spēkā esošos noteikumus par importam vai eksportam paredzētu kokmateriālu un koka izstrādājumu apriti
4.1.1.
Rādītājs attiecībā uz visiem eksportētājiem: operators dokumentē kokmateriālu un koka izstrādājumu apriti
|
5.
Princips: operators pilda savus pienākumus vides jomā
|
5.1.
Kritērijs: operators īsteno vides aizsardzības pasākumus saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem
5.1.1.
Rādītājs attiecībā uz eksportētājiem un tirgotājiem: operators veic savu darbību saskaņā ar noteikumiem par dzīvnieku, augu un apdraudēto sugu aizsardzību
5.1.2.
Rādītājs attiecībā uz eksportētājiem: uz eksportējamajiem kokmateriāliem un koka izstrādājumiem attiecina īpašus fitosanitāros pasākumus
|
6.
Princips: operators pilda savus pienākumus sociālajā jomā
|
6.1.
Kritērijs: operators ievēro Darba kodeksa un starpnozaru koplīguma noteikumus
6.1.1.
Rādītājs: operators regulāri atjaunina savu darba devēja reģistru
6.1.2.
Rādītājs: operators ir savlaicīgi veicis savu darbinieku iemaksas
6.1.3.
Rādītājs: operators ievēro maksimālo darba laiku
6.1.4.
Rādītājs: operators ievēro prasības attiecībā uz drošību un veselības aizsardzību darbā, kas piemērojamas tā darbībām
6.1.5.
Rādītājs: operators visiem saviem darbiniekiem maksā vismaz minimālo algu
6.1.6.
Rādītājs: operators ievēro likumā noteikto minimālo darbspējas vecumu
6.1.7.
Rādītājs: operators ņem vērā pienācīgus darba apstākļus sievietēm kopumā un jo īpaši grūtniecēm
|
________________
III PIELIKUMS
LIKUMĪGUMA PĀRBAUDES SISTĒMAS APRAKSTS
SATURA RĀDĪTĀJS
1.
Vispārīgi noteikumi
2.
LPS komponenti
3.
LPS darbības joma
3.1.
Kokmateriālu ieguves avoti, uz kuriem attiecas LPS
3.2.
Tirgi, uz kuriem attiecas LPS
3.3.
LPS iesaistītie dalībnieki
3.4.
Darbības, uz kurām attiecas LPS
4.
Kontrole un pārbaude
4.1.
Kontrole
4.1.1.
Likumīguma kontrole
4.1.2.
Izsekojamības kontrole
4.2.
Pārbaude
4.2.1.
Pārbaudes mērķi
4.2.2.
Pārbaudes aģentūras
4.2.3.
Pārbaudes rokasgrāmata
4.2.4.
Revīzijas līgums
4.2.5.
Pārbaudes plāns un darbības
4.2.6.
Ievirzes sanāksme
4.2.7.
Revīzijas darbības
4.2.8.
Nobeiguma sanāksme
4.2.9.
Revīzijas ziņojums
4.2.10.
Lēmuma par likumīgumu pieņemšana
4.2.11.
Lēmumu par izsekojamību pieņemšana
4.2.12.
Īpašas vai papildu revīzijas
5.
Privāto un publisko sertifikātu atzīšana
6.
Datu pārvaldības sistēma
7.
Neatbilstības gadījumu izskatīšana
8.
FLEGT licenču un likumīguma sertifikātu izdošana
9.
Neatkarīga revīzija
10.
Neatkarīga novērošana
11.
Sūdzību pārvaldības sistēma
1.
Vispārīgi noteikumi
Kotdivuāras likumīguma pārbaudes sistēmas mērķis ir nodrošināt kokmateriālu un koka izstrādājumu (turpmāk šajā pielikumā “kokmateriāli”) likumīgumu. FLEGT licence ir nepieciešama attiecībā uz visu kokmateriālu eksportu uz Savienības valstīm saskaņā ar I pielikumā iekļauto izstrādājumu sarakstu. Attiecībā uz citām valstīm saskaņā ar LPS prasībām tiks izdots publisks sertifikāts, kas apliecina kokmateriālu likumīgumu un izsekojamību.
LPS pamatā ir spēkā esošie valsts tiesību akti. Tajā ir integrēta arī valsts sistēma kontrolei katrā piegādes ķēdes posmā, proti, tiesību un licenču piešķiršana, izstrāde, transports, apstrāde, eksports un imports, kā arī tirdzniecība vietējā tirgū.
LPS ir izstrādāta procesā, kurā iesaistītas daudzas ieinteresētās persona, tostarp attiecīgās pārvaldes iestādes, pilsoniskās sabiedrības organizāciju un privātā sektora pārstāvji un vietējie iedzīvotāji ar tradicionālo vadītāju starpniecību.
2.
LPS komponenti
LPS ir šādi komponenti:
a)
likumīgi ražotu kokmateriālu definīcijā, kas izklāstīta šā nolīguma II pielikumā, nosaka juridiskās un normatīvās prasības, kas jāievēro, lai uz kokmateriāliem varētu attiecināt FLEGT licenci vai attiecīgā gadījumā — publisku likumīguma sertifikātu. II pielikumā ir iekļautas arī likumīguma tabulas, kurās noteikti principi, kritēriji un rādītāji, kas paredzēti, lai pārbaudītu atbilstību tiesiskajam un regulatīvajam satvaram;
b)
likumīguma un izsekojamības kontroles mērķis ir, no vienas puses, nodrošināt, ka operatori ir likumīgi izveidoti un apstiprināti un ka to darbības ir likumīgas, un, no otras puses, izsekot kokmateriāliem no to ciršanas vietas līdz tirdzniecības vai eksporta vietai. Šī darbība attiecas uz kontroli, ko veic valsts kompetentās struktūras, kā to paredz tiesiskais regulējums un administratīvie dokumenti, kuros ietvertas detalizētas procedūras attiecībā uz valsts kontroli;
c)
likumīguma un izsekojamības pārbaude papildina likumīguma un izsekojamības kontroli un palīdz nodrošināt tirgoto un eksportēto kokmateriālu likumīgumu. Pārbaudes attiecas ne tikai uz operatoru darbībām, bet arī uz valsts kompetento struktūru darbībām saistībā ar dokumentu izdošanu un kontroli. Šo posmu veiks viena vai vairākas privātas pārbaudes aģentūras, ko apstiprinājusi mežu pārvalde;
d)
licenču izdevējiestāde izdod FLEGT licences tikai par tādu kokmateriālu sūtījumiem, kas paredzēti Savienības tirgum, saskaņā ar V pielikumā noteiktajām procedūrām un pēc likumīguma un izsekojamības pārbaudes, kā aprakstīts šajā pielikumā. Tādu kokmateriālu likumīgumu, kas paredzēti eksporta tirgiem ārpus Savienības vai iekšzemes tirgum, apliecina īpaši publiskie sertifikāti, kurus arī izdevusi FLEGT licenču izdevējiestāde pēc likumīguma un izsekojamības pārbaudes, kā aprakstīts šajā pielikumā;
e)
sistēmas neatkarīgajā revīzijā, kuras darba uzdevumi ir izklāstīti VI pielikumā, novērtē LPS darbību, ticamību un efektivitāti. Šo revīziju veic neatkarīga struktūra, ko Kotdivuāra nolīgusi, apspriežoties ar Savienību;
f)
neatkarīga novērošana ir LPS neatņemama sastāvdaļa. To vada pilsoniskās sabiedrības organizācijas, un tā sniedz ieinteresētajām personām informāciju par juridisko un regulatīvo prasību piemērošanu, lai uzlabotu nozares pārvaldību;
g)
sūdzību pārvaldības sistēma ir mehānisms, kas ļauj reģistrēt sūdzības vai prasības, kas saistītas ar kokmateriālu likumīguma pārbaudi, un apstrādāt tās, lai veiktu turpmākus pasākumus iepriekš noteiktā termiņā. Pateicoties dialogam, šī sistēma ļauj dažādiem dalībniekiem vai dalībniekiem, uz kuriem attiecas LPS, iesniegt sūdzību par likumības un izsekojamības kontroles un pārbaudes veikšanu un FLEGT licenču izdošanas mehānismu.
LPS komponentus var attēlot šādi:
1. attēls. LPS komponenti
3.
LPS darbības joma
3.1.
Kokmateriālu ieguves avoti, uz kuriem attiecas LPS
LPS attiecas uz visiem šā nolīguma I pielikumā norādītajiem izstrādājumiem, kas iegūti
a)
publisko tiesību juridisko personu meža teritorijā, tostarp: valsts privātā meža teritorijā, ko veido klasificēti meži, agromeži un meži, ko valsts ieguvusi vai izveidojusi lauku teritorijā, un ii) vietējo un reģionālo pašvaldību meža teritorijā, ko veido reģionālo vai vietējo iestāžu vārdā klasificētie meži, valsts piešķirtie meži un meži, ko vietējās un reģionālās pašvaldības ieguvušas vai izveidojušas lauku teritorijā;
b)
privāttiesību juridisko personu meža teritorijā, kas sastāv no dabiskiem mežiem vai privāttiesību juridisko personu radītiem mežiem uz likumīgi iegūtām zemēm un kopienu mežiem;
c)
fizisko personu meža teritorijā, tostarp:
-dabiskajos mežos, kas atrodas uz zemesgabaliem, attiecībā uz kuriem minētajām personām saskaņā ar Kotdivuāras tiesību aktiem par zemes īpašumiem ir īpašumtiesības vai paražu tiesības;
-meža stādījumos, kas izveidoti uz zemesgabaliem, attiecībā uz kuriem minētajām personām ir īpašumtiesības, paražu tiesības vai nomas tiesības;
d)
no dabiski ieaugušiem kokiem un kokiem, kas iestādīti ārpus meža;
e)
no importētiem kokmateriāliem. Tomēr, kā noteikts šā pielikuma 5. punktā, importētus kokmateriālus ar FLEGT licenci vai CITES atļauju automātiski atzīst par likumīgiem;
f)
atmežošanas un meža izciršanas rezultātā un no konfiscētiem meža resursiem. Tomēr uz kokmateriāliem, kas iegūti atmežošanas un meža izciršanas rezultātā, un uz kokmateriāliem, kas ir aizturēti vai konfiscēti, LPS attieksies bez tiesībām saņemt FLEGT licenci.
LPS neattiecas uz kokmateriāliem tranzītā, jo šie kokmateriāli, kuru izcelsme ir trešā valstī, tiek ievesti Kotdivuāras teritorijā muitas kontrolē un tiek izvesti no tās tādā pašā formā, saglabājot to izcelsmes valsti un tos nepārstrādājot un netirgojot. Tāpēc kokmateriāli tranzītā paliek nošķirti no piegādes ķēdes, uz ko attiecas LPS, uz tiem neattiecas likumīguma pārbaude, izmantojot LPS, un uz tiem neattiecas FLEGT licencēšanas sistēma. Turklāt LPS neattiecas arī uz gatavajām precēm, kas tiek importētas Kotdivuārā un reeksportētas.
3.2.
Tirgi, uz kuriem attiecas LPS
LPS aptver šādus tirgus:
a)
Savienības tirgus: LPS ļauj pārbaudīt, vai kokmateriāli, kurus paredzēts nosūtīt vai tirgot uz Savienības tirgu, tostarp importētie kokmateriāli, ir ražoti likumīgi. Šī sistēma ietver atbilstības pārbaudes un procedūras, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu, ka Savienībai paredzētajā piegādes ķēdē nenonāk nelikumīgas vai nezināmas izcelsmes kokmateriāli. Pēc tam, kad ir pārbaudīta Savienības tirgum paredzēto kokmateriālu likumīgā atbilstība, izdod FLEGT licenci;
b)
tirgi ārpus Savienības: LPS ļauj pārbaudīt, vai kokmateriāli, kurus paredzēts eksportēt uz tirgiem ārpus Savienības, tostarp importētie kokmateriāli, ir ražoti likumīgi. Pēc tam, kad ir pārbaudīta tirgiem ārpus Savienības paredzēto kokmateriālu likumīgā atbilstība, izdod publisku likumīguma sertifikātu;
c)
vietējais tirgus: LPS ļauj pārbaudīt, vai kokmateriāli, kas paredzēti vietējam patēriņam, tostarp importētie kokmateriāli, ir ražoti likumīgi. Pēc tam, kad ir pārbaudīta šim tirgum paredzēto kokmateriālu likumīgā atbilstība, izdod publisku likumīguma sertifikātu.
3.3.
LPS iesaistītie dalībnieki
LPS nolūkiem ir nepieciešama šādu dalībnieku iesaiste:
a)
NĪAK ir īstenošanas struktūra, ko izveidojušas šā nolīguma Puses, kā noteikts šā nolīguma 19. pantā un X pielikumā;
b)
valsts kontroles sistēmu nodrošina valsts pārvaldes iestādes, tostarp to pārraudzībā esošās struktūras, kas ir pilnvarotas veikt likumīguma un izsekojamības kontroli un kuru pienākums ir nodrošināt atbilstību šā nolīguma II pielikumā noteiktajiem tiesību aktiem (sk. šā pielikuma 4.1. punktu);
c)
īstenojot šo nolīgumu, Kotdivuāra izveido Valsts mežu pārvaldības komiteju (CNGF), kuras pastāvīgo tehnisko sekretariātu nodrošina dienests, kas atbild par mežu likumīgumu un izsekojamību. Šo dienestu ieceļ mežu pārvalde, kas sniedz darbības resursus tā autonomijas nodrošināšanai. CNGF un dienests, kas atbild par mežu likumīgumu un izsekojamību un nodrošina tās sekretariātu, tiks izveidots pašreizējās Tehniskās komitejas sarunām par FLEGT brīvprātīgu partnerattiecību nolīgumu (BPN) un tās sekretariāta ietvaros. Papildus pilnvarām, kas paredzētas saistībā ar Valsts mežu saglabāšanas, atjaunošanas un paplašināšanas stratēģijas īstenošanu, CNGF darbojas kā LPS un ar to saistīto sūdzību pārvaldības sistēmas koordinācijas komiteja. Kotdivuāra nodrošina, ka dažādas mežsaimniecības nozares ieinteresētās personas, tostarp publiskais un privātais sektors, pilsoniskā sabiedrība un tradicionālie vadītāji, ir daļa no CNGF un efektīvi pilda savas funkcijas saistībā ar LPS. Par mežu likumīgumu un izsekojamību atbildīgais dienests ir pastāvīga struktūra, kas palīdz CNGF koordinēt un izskatīt sūdzības, administrē datu pārvaldības sistēmu un veicina dialogu starp dažādiem administratīviem dienestiem, uz kuriem attiecas LPS, jo īpaši izmantojot darba grupu, kurā tie ir pārstāvēti;
d)
Licenču izdevējiestāde ir struktūra, kas ir pakļauta par mežiem atbildīgajai ministrijai (sk. šā pielikuma 8. punktu un šā nolīguma V pielikumu);
e)
pārbaudes revīzijas veic viena vai vairākas pārbaudes aģentūras, kas ir privātas struktūras, kuras mežu pārvalde šim nolūkam apstiprinājusi šā nolīguma īstenošanas posmā (sk. šā pielikuma 4.2.2. punktu);
f)
LPS attiecas uz visiem tirgus dalībniekiem, kas iesaistīti kokmateriālu vērtības ķēdē. Šā nolīguma II pielikumā iekļautās likumīguma tabulas ir veidotas, pamatojoties uz trim operatoru veidiem, proti: i) mežizstrādātāji ir juridiskas vai fiziskas personas, ko par mežiem atbildīgā ministrija ir apstiprinājusi mežizstrādes nodrošināšanai. Koku gāšanu, stumbru sagarumošanu sortimentos un transportēšanu, kā arī jebkādu citu kokmateriālu ieguvi komerciālos nolūkos uzskata par mežizstrādes darbībām; ii) kokmateriālu pārstrādātāji ir materiālo preču ražotāji, kas veic koksnes izejvielu pārstrādi un attīstību. Tie ir atbildīgi arī par kokmateriālu transportēšanu starp pārstrādes uzņēmumiem; iii) vietējie kokmateriālu tirgotāji, kokmateriālu importētāji un eksportētāji ir operatori, kas tirgo, importē vai eksportē kokmateriālus;
g)
pilsoniskā sabiedrība ir iesaistīta LPS kā neatkarīga novērotāja. Tā sadarbojas ar citiem LPS dalībniekiem, piedalās pārbaudes darbībās kā novērotāja un var piekļūt informācijai, kas nepieciešama šādas neatkarīgas novērošanas īstenošanai (sk. šā pielikuma 10. punktu);
h)
neatkarīgais revidents novērtē LPS pareizu darbību un efektivitāti (sk. šā pielikuma 9. punktu un šā nolīguma VI pielikumu). Neatkarīgas revīzijas aptver dalībnieku lomu un darbības, ciktāl tās attiecas uz LPS. Lai noteiktu, vai pārbaudes laikā faktiski tiek konstatētas iespējamās neatbilstības kontroles līmenī un uz vietas, neatkarīgais revidents revidē šādas attiecīgās darbības, ko veic:
-iestādes, kas atbild par izstrādes, pārstrādes un tirdzniecības licenču izdošanu,
-iestādes, kas atbild par likumības un izsekojamības pārbaudēm,
-mežizstrādātāji, pārstrādātāji, importētāji, eksportētāji un tirgotāji.
Turpmāk redzamajā shēmā attēlota mijiedarbība starp šiem dažādajiem dalībniekiem:
2. attēls. LPS iesaistītie dalībnieki
3.4.
Darbības, uz kurām attiecas LPS
LPS aptver visas meža nozares operatoru darbības, sākot no licenču piešķiršanas, mežizstrādes, pārstrādes un tirdzniecības vietējā tirgū līdz šā nolīguma I pielikumā uzskaitīto produktu eksportam un importam. LPS attiecas arī uz valsts kompetento struktūru darbībām saistībā ar dokumentu izdošanu un kontroli.
LPS pamatā ir likumīgi ražotu kokmateriālu definīcija (sk. II pielikumu), kas ir pamats visu ar kokmateriālu ražošanu un tirdzniecību saistīto darbību likumīgās atbilstības novērtēšanai.
LPS ietver pastiprinātu kontroli ar pārbaudes līmeni, kas nepieciešams, lai pārbaudītu atbilstību likumības un izsekojamības prasībām un konstatētu jebkādu neatbilstību minētajām prasībām.
4.
Kontrole un pārbaude
LPS ir iedalīta divos posmos. Pirmais posms attiecas uz kontroli, ko veic kompetentie administratīvie dienesti (valsts kontrole). Otrais posms attiecas uz pārbaudi, ko veic viena vai vairākas privātas pārbaudes aģentūras, kuras apstiprinājusi mežu pārvalde un kuru darbību uzrauga par mežu likumīgumu un izsekojamību atbildīgais dienests.
4.1.
Kontrole
Likumīguma kontroles mērķis ir nodrošināt, ka operatori ir likumīgi izveidoti un apstiprināti un ka mežsaimniecības un kokrūpniecības nozares darbības ir likumīgas.
Izsekojamības kontroles mērķis ir izsekot kokmateriāliem no izstrādes vietas vai robežpunkta (no brīža, kad kokmateriālus ieved Kotdivuārā) līdz tirdzniecības vietai valsts tirgū vai eksporta vietai, vienlaikus nodrošinot to, ka piegādes ķēde ir noslēgta.
Šis posms attiecas uz parastajām kontrolēm, ko veic valsts kompetentās struktūras un kas paredzētas tiesiskajā regulējumā un kontroles procedūrās. Tādējādi kontroles attiecas uz visiem nozares operatoriem: mežizstrādātājiem, pārstrādātājiem, eksportētājiem, importētājiem un tirgotājiem.
4.1.1.
Likumīguma kontrole
Likumīguma kontrole attiecas uz darbībām, ko veic pilnvarotie administratīvie dienesti, kuru pienākums ir nodrošināt atbilstību šā nolīguma II pielikumā noteiktajām juridiskajām un normatīvajām prasībām (sk. tabulu turpmāk).
Tabula. Galvenās valsts struktūras, kas iesaistītas likumīguma kontrolē (atkarībā no operatora veida)
|
|
1. matrica. Mežizstrādātājs
|
2. matrica. Pārstrādātājs
|
3. matrica. Eksportētājs/importētājs (tirgotāji)
|
1. princips. Juridiskais statuss un apstiprinājumi
|
kontroli galvenokārt veic kompetentās tiesas (komerclietu tiesa, pirmās instances tiesa vai nodalīta tiesas nodaļa), par sociālo nodrošinājumu atbildīgā struktūra un nodokļu, tirdzniecības un mežu pārvalde
|
kontroli galvenokārt veic kompetentās tiesas (komerclietu tiesa, pirmās instances tiesa vai nodalīta tiesas nodaļa), par sociālo nodrošinājumu atbildīgā struktūra un nodokļu, tirdzniecības un mežu pārvalde
|
kontroli galvenokārt veic kompetentās tiesas (komerclietu tiesa, pirmās instances tiesa vai nodalīta tiesas nodaļa), par sociālo nodrošinājumu atbildīgā struktūra un nodokļu, tirdzniecības un mežu pārvalde
|
2. princips. Tiesības piekļūt meža resursiem
|
kontroli galvenokārt veic mežu pārvaldes un zemes dienesti
|
neattiecas
|
neattiecas
|
3. princips. Darbību veikšana saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem
|
kontroli galvenokārt veic mežu pārvaldes un nodokļu iestādes
|
kontroli galvenokārt veic mežu pārvaldes un nodokļu iestādes
|
kontroli galvenokārt veic mežu pārvaldes, nodokļu iestādes un muitas administrācijas
|
4. princips. Kokmateriālu transportēšana
|
kontroli galvenokārt veic mežu pārvaldes
|
kontroli galvenokārt veic mežu pārvaldes
|
kontroli galvenokārt veic mežu pārvaldes un muitas administrācijas
|
5. princips. Pienākumi vides jomā
|
kontroli galvenokārt veic mežu pārvaldes un vides pārvaldes
|
kontroli galvenokārt veic mežu pārvaldes un vides pārvaldes
|
kontroli galvenokārt veic mežu pārvaldes, lauksaimniecības pārvaldes un vides pārvaldes
|
6. princips. Sociālās saistības
|
kontroli galvenokārt veic mežu pārvaldes un struktūras, kas atbild par sociālo nodrošinājumu, drošību un veselības aizsardzību darbā un nodarbinātību
|
kontroli galvenokārt veic mežu pārvaldes un struktūras, kas atbild par sociālo nodrošinājumu, drošību un veselības aizsardzību darbā un nodarbinātību
|
kontroli galvenokārt veic mežu pārvaldes un struktūras, kas atbild par sociālo nodrošinājumu, drošību un veselības aizsardzību darbā un nodarbinātību
|
Šā posma darbības ietver dokumentu izsniegšanu, dokumentu kontrolpārbaudes (dokumenta derīgums un pareizība, datu atbilstība u. c.), pārbaudes uz vietas un citas kompetento iestāžu veiktas kontroles darbības.
Procedūru specifikācijas un kompetenču organizācija likumīguma un izsekojamības kontroles jomā regulāri mainās, lai atspoguļotu politiskās prioritātes un ministriju organizāciju un virzītos uz administratīvās kontroles procedūru un dokumentu digitalizāciju. Kotdivuāra nodrošina, ka visas rokasgrāmatas, vadlīnijas un citi administratīvie dokumenti, kuros ietvertas dažādu administrāciju veiktās kontroles procedūras, tiek darīti pieejami sabiedrībai, publicējot tos FLEGT BPN tīmekļa vietnē. Tie ietver:
-to administrāciju procedūru rokasgrāmatas, uz kurām attiecas LPS,
-tehniskos noteikumus un standartus, ko noteikušas pārvaldes iestādes, uz kurām attiecas LPS.
4.1.2.
Izsekojamības kontrole
Valsts izsekojamības sistēma ļauj izsekot visiem kokmateriāliem no izstrādes vietas vai robežpunkta (no brīža, kad kokmateriālus ieved Kotdivuārā) līdz tirdzniecības vai eksporta vietai, iekļaujot transportēšanas un pārstrādes posmus. Lai nodrošinātu kokmateriālu efektīvu izsekojamību visā piegādes ķēdē, valsts izsekojamības sistēma ļauj pārliecināties par paziņoto datu derīgumu katrā posmā un šo datu konsekvenci ceļā no viena posma uz nākamo.
Valsts izsekojamības sistēmu apstiprina šā nolīguma īstenošanas laikā. Izsekojamība tiek uzraudzīta saskaņā ar šādiem galvenajiem posmiem:
0. posms: meža zemes gabala robežu kontrole
1. posms: apsekojums/inventarizācija
2. posms: celmu un stumbru ciršana un marķēšana
3. posms: izturēšana (šķērszāģēšana mežā)
4. posms: apaļkoku iekraušana
5. posms: baļķu transportēšana uz rūpnīcas apaļkoku krautuvi
6. posms: baļķu pieņemšana rūpnīcas apaļkoku krautuvē
7. posms: baļķu sagatavošana (izkliedēšana-šķērszāģēšana )
8. posms: nonākšana pārstrādes ķēdē
9. posms: pārstrāde
10. posms: ražošanas uzraudzība (attiecīgā gadījumā arī iepakošana)
11. posms: tirdzniecības uzraudzība
Kotdivuāras mežu pārvalde sagatavo kokmateriālu izsekojamības kontroles rokasgrāmatu, kas publicēta tās tīmekļa vietnē.
4.2.
Pārbaude
4.2.1.
Pārbaudes mērķi
Pārbaudes posms papildina kontroles posmu, lai nodrošinātu importēto, tirgoto vai eksportēto kokmateriālu likumīgumu un izsekojamību. Tādējādi pārbaude attiecas ne tikai uz operatoriem, bet arī uz valsts kompetentajām struktūrām saistībā ar dokumentu izsniegšanu un kontroli.
Parasti likumīguma pārbaudi veic attiecībā uz operatoru un izstrādes licenci ar noteiktu un atjaunojamu derīguma termiņu, savukārt izsekojamības pārbaudi veic attiecībā uz sūtījumu. Tomēr īpašos gadījumos, kas aprakstīti 4.2.3. punktā minētajā pārbaudes rokasgrāmatā, ir iespējams, ka likumīguma pārbaude tiek veikta attiecībā uz sūtījumu vai izsekojamības pārbaude — attiecībā uz operatoru.
4.2.2.
Pārbaudes aģentūras
Pārbaudes revīzijas veic viena vai vairākas privātas aģentūras, ko apstiprinājusi mežu pārvalde (turpmāk “aģentūra”). Šāda apstiprināšana pilnvaro aģentūru veikt likumīguma un izsekojamības pārbaudi LPS ietvaros. Šādu apstiprinājumu uz noteiktu un atjaunojamu termiņu piešķir pēc apspriešanās ar daudzpusēju ieinteresēto personu konsultatīvo komisiju, ievērojot atklātu un pārredzama procedūru.
Lai saņemtu apstiprinājumu, aģentūrai jāspēj apliecināt šādas kvalifikācijas:
-pierādīta revīzijas un atbilstības novērtēšanas pieredze mežu apsaimniekošanas, kokmateriālu pārstrādes, kokmateriālu izsekojamības, transporta, loģistikas, muitas un piegādes ķēdes pārvaldības sistēmu jomā,
-labas zināšanas par kokmateriālu un koka izstrādājumu tirdzniecību valsts, apakšreģionālā (Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopiena (ECOWAS)) un starptautiskā mērogā un par komerciālo mežsaimniecības nozari,
-labas zināšanas par mežsaimniecības un kokrūpniecības nozari Kotdivuārā,
-teicamas mutiskās un rakstiskās saziņas prasmes franču valodā,
-pierādīta spēja sadarboties ar plašu ieinteresēto personu loku.
Turklāt aģentūrai ir jāievēro šādas prasības:
-jāapliecina sava objektivitāte un nedrīkst būt interešu konflikts vai nelikumīgas intereses attiecībā uz mežsaimniecības nozares operatoriem un LPS iesaistītajām pārvaldes iestādēm;
-jāpiesaista kvalificēti un pieredzējuši revīzijas darbinieki.
Aģentūras galvenie uzdevumi ir šādi:
-pirmā līmeņa dokumentu pārbaudes revīziju veikšana,
-otrā līmeņa dokumentu pārbaudes revīziju veikšana,
-uz vietas veiktu pārbaudes revīziju veikšana,
-ievirzes un noslēguma sanāksmju organizēšana,
-pārbaudes ziņojumu sagatavošana un šo ziņojumu reģistrēšana datu pārvaldības sistēmā.
Aģentūrai ir:
-vienmēr un jebkuros apstākļos jārīkojas profesionāli un godprātīgi,
-savi konstatējumi jābalsta uz faktiem un pierādījumiem, tostarp tādiem, kas gūti apsekojumos uz vietas un dokumentu analīzē,
-jāapspriežas ar visām ieinteresētajām personām un jo īpaši ar organizācijām, kas veic neatkarīgu novērošanu mežsaimniecības nozarē,
-jāatbilst pārbaudes rokasgrāmatā noteiktajām procedūrām un praksei (sk. 4.2.3. punktu).
Mežu pārvaldes dienests, kas atbild par mežu likumīgumu un izsekojamību, uzrauga pārbaudes aģentūru darbību.
4.2.3.
Pārbaudes rokasgrāmata
Pārbaudes revīzija (turpmāk “revīzija”) ietver likumīguma un izsekojamības pārbaudes darbību kopumu, uz ko attiecas revīzijas līgums starp uzņēmēju un aģentūru. Lai nodrošinātu vienotas pārbaudes prasības, Kotdivuāra līdzdalības procesa ietvaros izstrādā administratīvās un tehniskās pārbaudes rokasgrāmatu (turpmāk “pārbaudes rokasgrāmata”), kurā ir uzskaitīti verifikatori. Šajā pārbaudes rokasgrāmatā ir iekļauti arī darba uzdevumi, sīki izstrādāti protokoli un pārbaudes rīki, kas aptver dažādus pārbaudes uzdevumus. Rokasgrāmatu apstiprina NĪAK, un to publicē Kotdivuāra.
4.2.4.
Revīzijas līgums
Operators slēdz līgumus ar aģentūru, norādot pārbaudes tvērumu. Likumīguma pārbaude var attiekties vai nu uz visām operatora darbībām, vai uz daļu no tām, kas skaidri identificētas atbilstoši tiesībām piekļūt resursiem (piemēram, darbības, kas saistītas ar konkrētu koncesiju). Izsekojamības pārbaude var attiekties tikai uz kokmateriālu sūtījumiem, kas saistīti ar operatoriem, licencēm un darbībām, kuru likumīgums tiek pārbaudīts.
Pārbaudes darbību sākšanai ir nepieciešams revīzijas līgums starp operatoru un aģentūru, kurā noteikts pārbaudes tvērums, izmaksas un nosacījumi. Revīzijas līguma kopija tiek darīta pieejama pārvaldes iestādēm un neatkarīgajam revidentam, reģistrējot to datu pārvaldības sistēmā. Neatkarīgie novērotāji var iepazīties ar pārbaudes tvērumu, izmaksām un nosacījumiem.
4.2.5.
Pārbaudes plāns un darbības
Pēc pārbaudes līguma parakstīšanas aģentūra sagatavo pārbaudes plānu, kurš ietver revīzijas komandas iecelšanu, pārbaudes programmu un darbību grafiku. Šo plānu nosūta operatoram, un par pārbaudes darbību datumiem vienojas 4.2.6. punktā minētajā ievirzes sanāksmē.
4.2.6.
Ievirzes sanāksme
Ievirzes sanāksmē aģentūra operatora klātbūtnē apspriež revīzijas mērķi, tvērumu, grafiku un metodoloģiju, lai ļautu operatoram uzdot jautājumus par pārbaudes metodēm un norisi. Sanāksmes protokolu un pārbaudes plānu ar operatora piekrišanu dara pieejamu pārvaldes iestādēm, neatkarīgajiem novērotājiem un neatkarīgajam revidentam, reģistrējot tos datu pārvaldības sistēmā.
4.2.7.
Revīzijas darbības
Lai savāktu pierādījumus par atbilstību likumīguma prasībām, kas noteiktas II pielikumā izklāstītajās likumīguma tabulās, aģentūra veic pārbaudes vairākos līmeņos:
a)
pirmā līmeņa dokumentu pārbaude: mērķis ir pārbaudīt visu pārbaudes rokasgrāmatā norādīto dokumentu esamību un atbilstību. Tā ietver: i) pārbaudi attiecībā uz visu likumīguma dokumentu esamību datu pārvaldības sistēmā. Ja trūkst dokumentu, aģentūra lūdz operatoru un attiecīgā gadījumā iesaistīto pārvaldes iestādi nodrošināt trūkstošos elementus; ii) dokumentu atbilstības, tostarp zīmogu, parakstu, datumu un citu formālo elementu atbilstības, pārbaudi un šajos dokumentos ietverto datu derīguma pārbaudi un iii) operatora iekšējās izsekojamības sistēmas pārbaudi, izmantojot datu pārvaldības sistēmas funkcijas;
b)
otrā līmeņa dokumentu pārbaude: pamatojoties uz riska analīzi, revīzija ietver dokumentu autentiskuma, atbilstības un derīguma rūpīgu pārbaudi. Šī padziļinātā dokumentu pārbaude ietver: i) dokumentu autentiskuma pārbaudi pārvaldes iestādēs un struktūrās, kas izdevušas attiecīgos dokumentus; ii) pārbaudi par atbilstību dokumentu izsniegšanas procedūrai, tostarp izstrādes, pārstrādes un tirdzniecības licenču izdošanas procedūrai; iii) verifikatoros iekļauto datu rūpīgu pārbaudi, tostarp kontrolpārbaudes, salīdzinot ar citiem dokumentiem, un iv) operatora iekšējās izsekojamības sistēmas rūpīgu pārbaudi;
c)
pārbaude uz vietas: pamatojoties uz riska analīzi, katrā revīzijā iekļauj vienu vai vairākus apmeklējumus uz vietas, lai pārbaudītu, vai verifikatoru esamība un atbilstība faktiski atspoguļo likumīguma nosacījumu, kas noteikti II pielikumā sniegtajā likumīgi ražotu kokmateriālu definīcijā, ievērošanu uz vietas.
Iepriekš b) un c) apakšpunktā minēto riska analīzi veic aģentūras. Tajā ņem vērā iepriekšējo pārbaužu rezultātus (šīs pašas revīzijas vai iepriekšējo revīziju ietvaros), informāciju, kas paziņota vai publicēta neatkarīgas novērtēšanas ietvaros, sūdzības, kas saņemtas sūdzību pārvaldības sistēmā, iespējamos privātos sertifikātus un elementus, kurus pārvaldes iestādes, CNGF, NĪAK vai neatkarīgais revidents ir atzinuši par būtiskiem šajā nolūkā. Tas nozīmē, ka pārbaudes darbības un grafiku, par ko operators un aģentūra vienojušies ievirzes sanāksmē, var papildināt ar jaunām darbībām un uzdevumiem, pamatojoties uz elementiem, kas atklāti vai paziņoti pēc šā posma. Pārbaudes rokasgrāmatā sīki aprakstīts, kā aģentūra veic šo riska analīzi dažādos revīzijas posmos. Par mežu likumīgumu un izsekojamību atbildīgais dienests datu pārvaldības sistēmā identificē un regulāri atjaunina datus, kas jāņem vērā riska analīzē.
4.2.8.
Noslēguma sanāksme
Noslēguma sanāksmē aģentūra iesniedz operatoram pārbaudes rezultātus un secinājumus, jo īpaši problēmas, kas varētu būt konstatētas. Operatoram ir iespēja uzdot jautājumus par pārbaudes rezultātiem un sniegt atbildes vai skaidrojumus par aģentūras iesniegtajiem elementiem. Sanāksmes protokolu dara pieejamu pārvaldes iestādēm, neatkarīgajiem novērotājiem un neatkarīgajam revidentam, reģistrējot to datu pārvaldības sistēmā.
4.2.9.
Revīzijas ziņojums
Aģentūra sagatavo revīzijas ziņojumu saskaņā ar pārbaudes rokasgrāmatā noteikto paraugu, kurā iekļauj visu konstatēto neatbilstību aprakstu un priekšlikumu secinājumiem par revīzijas līgumā noteikto darbību un sūtījumu atbilstību vai neatbilstību. Šo provizorisko revīzijas ziņojumu nosūta operatoram, kurš var sniegt paskaidrojumus vai atbildes.
Pēc operatora atbilžu izskatīšanas galīgo ziņojumu un, attiecīgā gadījumā, saņemtās operatora piezīmes dara pieejamas pārvaldes iestādēm, neatkarīgajiem novērotājiem un neatkarīgajam revidentam, reģistrējot tos datu pārvaldības sistēmā.
4.2.10.
Lēmuma par likumīgumu pieņemšana
Aģentūras secinājumi un ieteikumi ļauj par mežu likumīgumu un izsekojamību atbildīgajam dienestam pieņemt lēmumu par atbilstību vai neatbilstību, datu pārvaldības sistēmā dodot operatoram zaļo gaismu vai sarkano gaismu atbilstoši veiktās pārbaudes tvērumam (sk. 4.2.4. punktu).
Ir iespējami divi scenāriji:
-ja operators neapstrīd revīzijas ziņojumā sniegtos secinājumus vai ieteikumus, par mežu likumīgumu un izsekojamību atbildīgais dienests laikposmā, kas nepārsniedz 7 kalendārās dienas, pieņem lēmumu. Ja par mežu likumīgumu un izsekojamību atbildīgais dienests nolemj dot sarkano gaismu (neatbilstība), datu pārvaldības sistēmā aģentūra un operators tiek informēti par argumentiem, kas pamato šo lēmumu.
-Ja operators nepiekrīt revīzijas ziņojumā izklāstītajiem secinājumiem vai ieteikumiem vai jebkura cita iemesla dēļ, ko par mežu likumīgumu un izsekojamību atbildīgais dienests uzskata par būtisku, minētais dienests var nolemt pagarināt lēmuma pieņemšanas termiņu. Par mežu likumīgumu un izsekojamību atbildīgais dienests datu pārvaldības sistēmā vai rakstiski paziņo operatoram šo pagarināto termiņu laikposmā, kas nepārsniedz 7 kalendārās dienas.
Par mežu likumīgumu un izsekojamību atbildīgā dienesta lēmumu var pārsūdzēt, izmantojot sūdzību pārvaldības sistēmu, kas aprakstīta šā pielikuma 11. punktā (apstrīdēšana par mežu likumīgumu un izsekojamību atbildīgajā dienestā, kam vajadzības gadījumā seko pārsūdzība CNGF).
Neatbilstības gadījumā (sarkanā gaisma) un pēc tam, kad neatbilstības problēma ir atrisināta, operators var vēlreiz slēgt līgumu ar aģentūru par īpašu pārbaudes revīziju, lai apstiprinātu neatbilstības novēršanu. Tomēr, ja neatbilstības novēršanas apstiprinājuma nolūkā nav nepieciešama atkārtota pārbaude uz vietas, par mežu likumīgumu un izsekojamību atbildīgais dienests var sniegt apstiprinājumu, neizmantojot īpašu revīziju.
Atbilstības apliecinājums (zaļā gaisma) ir spēkā vienu gadu, pēc kura operatoram būs jāveic jauna revīzija, kurā tiks ņemti vērā iepriekšējās revīzijas rezultāti.
Šā apliecinājuma spēkā esamības laikā par mežu likumīgumu un izsekojamību atbildīgais dienests to var apturēt vai anulēt, vajadzības gadījumā ar CNGF lēmumu pēc sūdzības izskatīšanas. Par apturēšanu vai atcelšanu lemj, pamatojoties uz jaunu informāciju, sūdzībām, īpašām revīzijām (sk. 4.2.12. punktu) vai citiem attiecīgiem elementiem. Iemeslus paziņo operatoram datu pārvaldības sistēmā. Ja datu pārvaldības sistēma nedarbojas, šo paziņojumu rakstiski nosūta operatoram.
4.2.11.
Lēmumu par izsekojamību pieņemšana
Tā kā aģentūra var pārbaudīt kokmateriālu sūtījumu izsekojamību dažādos piegādes ķēdes posmos tikai revīzijas laikā, ziņojumā ir iekļauti secinājumi un ieteikumi par to darbību vispārējo izsekojamību, kas ir spēkā revīzijas laikā.
Pēc FLEGT licences pieteikuma saņemšanas par mežu likumīgumu un izsekojamību atbildīgais dienests pārbauda tā sūtījuma izsekojamību, uz kuru attiecas pieteikums, izmantojot datu pārvaldības sistēmu un ņemot vērā aģentūras ziņojumu.
Par mežu likumīgumu un izsekojamību atbildīgais dienests var lūgt operatoram sniegt papildu informāciju vai pieprasīt īpašu vai papildu revīziju, kā paredzēts 4.2.12. punktā.
4.2.12.
Īpašas vai papildu revīzijas
Laikposmā, attiecība uz kuru ir pārbaudīts likumīgums, attiecīgajiem operatoriem ir jāinformē dienests, kas atbild par mežu likumīgumu un izsekojamību, par visām būtiskām izmaiņām attiecīgajās īpašumtiesībās, struktūrās, pārvaldībā vai darbībās. Par mežu likumīgumu un izsekojamību atbildīgais dienests var pieprasīt operatoram veikt īpašu vai papildu revīziju, pamatojoties uz šo informāciju un jebkādiem citiem pierādījumiem, ko uzskata par būtiskiem.
Papildu revīzija atbilst jaunai revīzijai, kā aprakstīts 4.2.4.–4.2.11. punktā, un tajā tiek ņemti vērā attiecīgie iepriekšējās revīzijas rezultāti. Īpaša revīzija ļauj pārbaudīt konkrētus punktus, lai papildinātu iepriekšējās revīzijas rezultātus (kas veikta mazāk nekā 12 mēnešus pirms šīs īpašās revīzijas). Īpaša revīzija ļauj arī apstiprināt iepriekšējā revīzijā konstatēto neatbilstību novēršanu. Tāpēc īpašās revīzijas rezultāti ir derīgi tikai sākotnējās revīzijas, kuru īpašā revīzija papildina, atlikušo laiku. Pārbaudes rokasgrāmatā iekļauj sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz šīm papildu un īpašajām revīzijām.
3. shēma Pārbaudes revīzijas posmi
5.
Privāto un publisko sertifikātu atzīšana
Lai atzītu labu praksi mežsaimniecības nozarē, riska novērtēšanas procedūrā var izmantot privātas sertifikācijas sistēmas, kas ietver pārbaudi par atbilstību piemērojamajiem tiesību aktiem.
Šajā nolūkā Kotdivuāra novērtē privātās sertifikācijas sistēmas saskaņā ar LPS prasībām un izveido atzīto privāto sertifikācijas sistēmu sarakstu, kas jāņem vērā riska analīzē. Šo sarakstu dara zināmu NĪAK un publicē par mežiem atbildīgās ministrijas tīmekļa vietnē. Atzīto sistēmu sarakstu atkārtoti izvērtē un vajadzības gadījumā regulāri atjaunina.
Kotdivuāra var izstrādāt procedūras, lai kā pārbaudes revīziju varētu izmantot arī privātas sertifikācijas revīziju, kas atzīta, kā paredzēts otrajā daļā. Šīs procedūras būtu sīki jāizklāsta pārbaudes rokasgrāmatā.
Importētus kokmateriālus ar FLEGT licenci un / vai CITES atļauju automātiski atzīst par likumīgiem. Lai pierādītu importēto kokmateriālu likumīgu izcelsmi, var izmantot arī privātas un publiskas sertifikācijas sistēmas.
6.
Datu pārvaldības sistēma
Kotdivuāra ir izveidojusi centralizētu valsts sistēmu likumīguma un izsekojamības dokumentēšanai, kontrolei un pārbaudei.
Datu pārvaldības sistēmu pārvalda par mežu likumīgumu un izsekojamību atbildīgais dienests. Pilnvarotie operatori un pārvaldes iestādes piekļūst sistēmai, lai tajā reģistrētu datus un dokumentus, ko izmanto likumīguma pārbaudei. Turklāt pārvaldes iestādes ir pilnvarotas validēt datus sistēmā. Īpašos gadījumos dokumentus var iesniegt vai nosūtīt pārvaldes iestādei rakstveidā. Ja datu pārvaldības sistēma nedarbojas, tajā reģistrējamo dokumentu kopijas rakstveidā nosūta pārvaldes iestādei un dara pieejamas neatkarīgai novērošanai un neatkarīgai revīzijai. Tiklīdz sistēma atkal sāk darboties, attiecīgos dokumentus reģistrē, kā paredzēts pārbaudes rokasgrāmatā.
Pārbaudes aģentūras var piekļūt datu pārvaldības sistēmai bez tiesībām veikt izmaiņas, lai veiktu dokumentu pārbaudes, kas ir daļa no to uzdevumiem. Aģentūras var arī reģistrēt dažādos pārbaudes rezultātā iegūtos dokumentus, kā paredzēts 4.2. punktā.
Neatkarīgajam revidentam un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas iesaistītas neatkarīgajā novērošanā, ir piekļuve datu pārvaldības sistēmai bez tiesībām mainīt visu būtisko vai relevanto informāciju, dokumentus un datus, lai novērtētu LPS pareizu īstenošanu un efektivitāti.
Kotdivuāra izstrādā un publicē nosacījumus un procedūras datu pārvaldības sistēmas piekļuves tiesību iegūšanai un identificē plašai sabiedrībai pieejamus datus.
7.
Neatbilstības gadījumu izskatīšana
Neatbilstības gadījumus var konstatēt un izskatīt dažādos pārbaudes posmos. Par jebkuru neatbilstību, kas konstatēta pārbaudes laikā, paziņo operatoram un attiecīgā gadījumā attiecīgās pārvaldes iestādes dienestam, lai varētu pievienot papildu elementus un veikt korektīvus pasākumus neatbilstības novēršanai.
Attiecībā uz neatbilstības gadījumiem, kas ir par dokumentu izsniegšanu un kontroli atbildīgo valsts struktūru kompetencē, pārbaudes aģentūra par tiem paziņo par mežu likumīgumu un izsekojamību atbildīgajam dienestam un attiecīgajam administratīvajam dienestam datu pārvaldības sistēmā. Darba grupa, kurā ir pārstāvētas dažādas pārvaldes iestādes, uz kurām attiecas LPS, palīdz izskatīt un risināt neatbilstības gadījumus un var sniegt ieteikumus attiecīgajiem dienestiem. Par mežu likumīgumu un izsekojamību atbildīgais dienests nodrošina šīs darba grupas sekretariātu.
8.
FLEGT licenču un publisku likumīguma sertifikātu izsniegšana
FLEGT licence apliecina, ka kokmateriāli ir ražoti likumīgi un tiem ir izsekots. To izdod pēc tam, kad ir pārbaudīta uz Savienību eksportējamo kokmateriālu likumīgā atbilstība un izsekojamība.
FLEGT licence ir nepieciešama attiecībā uz visu kokmateriālu eksportu uz Savienības dalībvalstīm saskaņā ar I pielikumā iekļauto izstrādājumu sarakstu. To izsniedz licenču izdevējiestāde, ko norīkojis vai izveidojis par mežiem atbildīgais ministrs un kas ir viņa pakļautībā.
FLEGT licenču izsniegšanas procedūra un tehniskās specifikācijas ir izklāstītas šā nolīguma V pielikumā.
Tādu kokmateriālu likumīgumu, kas paredzēti eksporta tirgiem ārpus Savienības, apliecina publiskie likumīguma sertifikāti, kurus izdevusi Kotdivuāra pēc likumīguma un izsekojamības pārbaudes, kā aprakstīts šajā pielikumā. Publisko likumīguma sertifikātu var izdot par vietējam patēriņam paredzētiem kokmateriāliem pēc tam, kad LPS ir pārbaudīts, ka šie kokmateriāli ir ražoti likumīgi.
9.
Neatkarīga revīzija
Neatkarīgajā revīzijā tiek novērtēta LPS pareiza īstenošana un efektivitāte. Tā arī ļauj konstatēt trūkumus un nepilnības LPS īstenošanā un ierosināt ieteikumus NĪAK.
Attiecīgā gadījumā pārbaudes procesā ņem vērā neatkarīgā revidenta konstatētos trūkumus un nepilnības LPS īstenošanā, jo īpaši attiecībā uz riska analīzi, lai noteiktu vajadzību pēc otrā līmeņa pārbaudes un pārbaudes uz vietas.
Neatkarīgās revīzijas darba uzdevumi ir izklāstīti VI pielikumā.
10.
Neatkarīga novērošana
LPS ir integrēta neatkarīga novērošana, ko veic pilsoniskās sabiedrības organizācijas. Neatkarīga novērošana ir nevalstiska misija, kuras mērķis ir novērot Kotdivuāras tiesību aktos paredzētās mežsaimniecības un agromežsaimniecības darbības un ko veic pilsoniskās sabiedrības organizācijas, lai vāktu ticamu un pārbaudāmu informāciju par mežu apsaimniekošanu un apmainītos ar to nolūkā uzlabot mežu pārvaldību. Tātad runa ir par darbību, ko veic pastāvīgi vai pilnvaru laikā. Tādējādi neatkarīga novērošana var būt ārēja vai pilnvarota.
LPS ietvaros neatkarīgā novērošana ietver šādas darbības:
-autonomu neatkarīgas novērošanas misiju organizēšana,
-dalība kontroles misijās un pārbaudēs revīzijās uz vietas novērotāja statusā,
-darbības traucējumu, norāžu, mežsaimniecības darbībām piemērojamo tiesību aktu pārkāpumu gadījumu konstatēšana un neatkarīgas novērošanas ziņojumu sagatavošana,
-ieinteresēto personu brīdināšana par novērotajām nelikumīgajām darbībām.
Organizācijām, kuras īsteno neatkarīgas novērošanas darbības, ir piekļuve datu pārvaldības sistēmai.
Neatkarīgas novērošanas ziņojumus reģistrē datu pārvaldības sistēmā un ņem vērā pārbaudes procesā, jo īpaši riska analīzē, lai noteiktu otrā līmeņa pārbaudes un pārbaudes uz vietas vajadzības, kā arī īpašas vai papildu revīzijas vajadzības.
Organizācijas, kas veic neatkarīgas novērošanas darbības, var piedalīties revīzijas misijās, izmantojot savus līdzekļus un ievērojot komercnoslēpumu konfidencialitāti.
Neatkarīgas novērošanas misijas ir vērstas ne tikai uz operatoriem un to darbībām, bet arī uz kompetento valsts struktūru darbību, jo īpaši attiecībā uz dokumentu izsniegšanu un kontroli, un pārbaudes aģentūru darbību.
11.
Sūdzību pārvaldības sistēma
LPS paredz iespēju dažādiem iesaistītajiem dalībniekiem iesniegt sūdzības par likumīguma un izsekojamības kontrolēm un pārbaudēm, kā arī FLEGT licenču izsniegšanu.
LPS sūdzību pārvaldības sistēma ir mehānisms ar kokmateriālu likumīguma pārbaudi saistītu konfliktu un strīdu novēršanai un risināšanai, izmantojot dialogu. Tādējādi LPS ieinteresētās personas var iesniegt sūdzības, prasības, iebildumus vai cita veida pretenzijas attiecīgajām struktūrām.
Sūdzību pārvaldības struktūra ir par mežu likumīgumu un izsekojamību atbildīgais dienests.
Sūdzību pārvaldības jomā par meža likumīgumu un izsekojamību atbildīgā dienesta pilnvaras ir šādas:
-datu pārvaldības sistēmas sūdzību reģistrā saņemt un reģistrēt mutiski un rakstiski iesniegtās sūdzības un iesniegumus,
-izskatīt iekšēju pārsūdzību, ja sūdzība attiecas uz kādu no tās lēmumiem;
-veikt visus nepieciešamos pētījumus, informācijas vākšanu vai apspriedes,
-sniegt ieteikumus CNGF,
-periodiski sagatavot un nosūtīt CNGF ziņojumus par sūdzību izskatīšanu un pārvaldību,
-nodrošināt, ka sūdzību risinājumi tiek īstenoti noteiktajos termiņos.
Attiecībā uz sūdzību pārvaldību CNGF pilnvaras ir šādas:
-sniegt nepieciešamos norādījumus un rīkojumus sūdzību pārvaldības sistēmas īstenošanai,
-uzraudzīt un novērtēt sūdzību pārvaldības sistēmas īstenošanu,
-izskatīt pārsūdzības par lēmumiem, ko pieņēmis par mežu likumīgumu un izsekojamību atbildīgais dienests pēc nesekmīgas iekšējās pārsūdzības,
-periodiski sagatavot un nosūtīt CCMO ziņojumus par sūdzību izskatīšanu un pārvaldību.
Lai nodrošinātu plašu piekļuvi sūdzību pārvaldības sistēmai, var iesniegt anonīmas sūdzības. Pilsoniskās sabiedrības organizācijas, tradicionālie vadītāji un iestādes un darbinieku arodbiedrības var iesniegt sūdzību attiecīgi vietējo kopienu vai darba ņēmēju vārdā.
Sūdzību pārvaldības procedūra, tostarp pārsūdzības termiņi, ir precizēta pārbaudes rokasgrāmatā.
________________
IV PIELIKUMS
NOSACĪJUMI, KAS REGLAMENTĒ TĀDU KOKMATERIĀLU UN KOKA IZSTRĀDĀJUMU LAIŠANU BRĪVĀ APGROZĪBĀ SAVIENĪBĀ, KURI EKSPORTĒTI NO KOTDIVUĀRAS UN PAR KURIEM IZDOTA FLEGT LICENCE
1.
Vispārīgā struktūra
Šā pielikuma noteikumu pamatā ir Regula (EK) Nr. 2173/2005 un tās īstenošanas regula (Komisijas 2008. gada 17. oktobra Regula (EK) Nr. 1024/2008), ar ko nosaka sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Regulai (EK) Nr. 2173/2005; šīs regulas reglamentē nosacījumus partnervalsts izcelsmes kokmateriālu un koka izstrādājumu, par kuriem izdota FLEGT licence, ievešanai Savienības tirgū.
2.
FLEGT licenču apstrāde
FLEGT licenci iesniedz tās Savienības dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā laišanai brīvā apgrozībā tiek deklarēts sūtījums, par ko ir izdota minētā licence. To iespējams izdarīt elektroniski vai citā operatīvā veidā.
Tiklīdz FLEGT licence ir pieņemta, iepriekšējā daļā minētās kompetentās iestādes saskaņā ar piemērojamajām valsts procedūrām informē muitas dienestus.
3.
FLEGT licenču dokumentārā pārbaude
FLEGT licences papīra formātā atbilst V pielikuma 1. papildinājumā aprakstītajam paraugam. FLEGT licence, kas neatbilst V pielikumā noteiktajām prasībām un specifikācijām, nav derīga.
FLEGT licenci uzskata par spēkā neesošu, ja tā tiek iesniegta vēlāk par licencē norādīto derīguma termiņu.
FLEGT licencē nedrīkst būt nekādu dzēsumu vai labojumu.
FLEGT licences derīguma termiņa pagarinājums nav pieļaujams, ja vien šādu pagarinājumu nav validējusi licences izdevējiestāde.
FLEGT licences dublikāts vai aizstājējdokuments netiek atzīts par derīgu, ja vien to nav izdevusi un apstiprinājusi licenču izdevējiestāde.
4.
Papildu informācijas pieprasījumi
Ja rodas šaubas par FLEGT licences, tās dublikāta vai aizstājējdokumenta derīgumu vai autentiskumu, kompetentās iestādes drīkst pieprasīt papildu informāciju no licenču izdevējiestādes.
Kopā ar šādu pieprasījumu var nosūtīt attiecīgās FLEGT licences kopiju, dublikātu vai aizstājējdokumentu.
5.
FLEGT licences un sūtījuma atbilstības pārbaude
Ja kompetentās iestādes uzskata par vajadzīgu veikt sūtījuma turpmāku verifikāciju, pirms tās pieņem lēmumu, vai FLEGT licence ir pieņemama, tās drīkst veikt pārbaudes, lai konstatētu, vai attiecīgais sūtījums atbilst FLEGT licencē sniegtajai informācijai un ierakstiem, kas par attiecīgo FLEGT licenci izdarīti licenču izdevējiestādes kārtotajos reģistros.
Ja to kokmateriālu un koka izstrādājumu tilpums vai svars, kas veido laišanai brīvā apgrozībā uzrādīto sūtījumu, no attiecīgajā FLEGT licencē norādītā tilpuma vai svara atšķiras ne vairāk kā par 10 %, uzskatāms, ka sūtījums tilpuma vai svara ziņā atbilst FLEGT licencē sniegtajai informācijai.
Ja ir šaubas par to, vai sūtījums atbilst FLEGT licencei, attiecīgā kompetentā iestāde drīkst lūgt licenču izdevējiestādei sniegt papildu precizējumus.
Licenču izdevējiestāde drīkst pieprasīt kompetentajai iestādei nosūtīt attiecīgās FLEGT licences kopiju vai aizstājējdokumentu.
Vajadzības gadījumā licenču izdevējiestāde atsauc FLEGT licenci un izdod labotu versiju saskaņā ar V pielikumā noteikto kārtību.
Ja kompetentā iestāde nesaņem atbildi 21 kalendārās dienas laikā pēc papildu precizējuma pieprasījuma iesniegšanas, kompetentā iestāde FLEGT licenci nepieņem un rīkojas saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem un procedūrām.
FLEGT licence netiek pieņemta, ja ir konstatēts – vajadzības gadījumā pēc pieprasītās papildu informācijas sniegšanas saskaņā ar 4. punktu vai turpmākas izmeklēšanas saskaņā ar šo iedaļu —, ka FLEGT licence neatbilst sūtījumam.
6.
Pārbaude pirms sūtījuma ierašanās
FLEGT licenci var iesniegt pirms sūtījuma, par kuru tā izdota, ierašanās.
FLEGT licenci pieņem, ja tā atbilst visām V pielikumā noteiktajām prasībām un netiek uzskatīts par nepieciešamu veikt papildu pārbaudes saskaņā ar šā pielikuma 4. un 5. punktu.
7.
Citi jautājumi
Pārbaudes laikā radušās izmaksas sedz importētājs, izņemot gadījumus, kad attiecīgās Savienības dalībvalsts tiesību aktos un procedūrās ir noteikts citādi.
Ja ar FLEGT licencēm saistītajā pārbaudē rodas neatrisināmas domstarpības vai grūtības, lietu var nodot izskatīšanai NĪAK un par to informē licenču izdevējiestādi.
8.
Laišana brīvā apgrozībā
Vienotā administratīvā dokumenta 44. ailē, kurā ietverta muitas deklarācija par laišanu brīvā apgrozībā, norāda attiecīgās FLEGT licences numuru, kas izdota par deklarētajiem kokmateriāliem un koka izstrādājumiem.
Ja muitas deklarāciju sagatavo elektroniski, atsauci norāda šim nolūkam paredzētajā ailē.
Kokmateriālus un koka izstrādājumus var laist brīvā apgrozībā tikai pēc tam, kad ir pabeigta šajā pielikumā aprakstītā procedūra.
________________
V PIELIKUMS
FLEGT LICENČU IZDOŠANAS PROCEDŪRA UN TO TEHNISKĀS SPECIFIKĀCIJAS
1.
FLEGT licenču vispārējās prasības
Saskaņā ar šā nolīguma 6. pantu FLEGT licence apliecina, ka kokmateriāli un koka izstrādājumi ir ražoti likumīgi un tiem ir izsekots saskaņā ar III pielikumā izklāstītajiem noteikumiem.
FLEGT licence ir obligāta attiecībā uz visu kokmateriālu un koka izstrādājumu eksportu uz Savienības dalībvalstīm atbilstoši I pielikumā iekļauto izstrādājumu sarakstam. Attiecībā uz citām valstīm saskaņā ar LPS prasībām tiks izdots publisks sertifikāts, kas apliecina kokmateriālu likumīgumu un izsekojamību.
FLEGT licenci izdod viena eksportētāja vienam sūtījumam uz Savienību.
Sīki izstrādātas prasības un procedūras FLEGT licenču izdošanai, atjaunošanai vai derīguma termiņa pagarināšanai, atsaukšanai, aizstāšanai un pārvaldībai ir noteiktas pārbaudes rokasgrāmatā, kas minēta III pielikuma 4.2.3. punktā.
2.
Licenču izdevējiestāde
Licenču izdevējiestāde ir struktūra, kas ir par mežiem atbildīgās ministrijas uzraudzībā.
Licenču izdevējiestādes sastāvs, pilnvaras un darbība ir noteikti reglamentējošā tekstā.
Licenču izdevējiestāde ir struktūra, kas atbild par informācijas apmaiņu starp Kotdivuāru un kompetentajām iestādēm jautājumos, kas saistīti ar FLEGT licencēm.
3.
FLEGT licenču izdošanas procedūra
FLEGT licenci izdod pēc tam, kad ir pārbaudīta eksportējamo kokmateriālu un koka izstrādājumu likumīgā atbilstība un izsekojamība, kā noteikts III pielikumā.
FLEGT licenci saņem saskaņā ar šādu procedūru:
-1. posms — pieteikuma saņemšana: eksportētājs aizpilda un iesniedz FLEGT licences pieteikumu, izmantojot licences izdevējiestādes noteiktu veidlapu,
-2. posms — pieteikuma izskatīšana: licenču izdevējiestāde nodrošina, ka eksportējamo koka izstrādājumu atbilstība ir pārbaudīta saskaņā ar III pielikumu,
-3. posms — lēmums par atļaujas izsniegšanu:
-atbilstības gadījumā licenču izdevējiestāde izsniedz FLEGT licenci attiecīgajam eksportētājam,
-neatbilstības gadījumā izdevējiestāde pieteikumu noraida un par to informē attiecīgo eksportētāju. Procedūra neatbilstību gadījumā ir aprakstīta III pielikumā.
FLEGT licences pieteikumus iesniedz un apstrādā elektroniski, izmantojot datu pārvaldības sistēmu. Tomēr datu pārvaldības sistēmas darbības traucējumu gadījumā tos var iesniegt un apstrādāt manuāli. Ja FLEGT licences pieteikumu iesniedz manuāli, tam jāpievieno likumīguma un izsekojamības apliecinājums, ko izdevusi par mežu likumīgumu un izsekojamību atbildīgais dienests saskaņā ar III pielikumā aprakstītajām procedūrām.
Licenču izdevējiestāde var atsaukt jebkuru FLEGT licenci, kurā ir kļūda, un izdot koriģētu licenci ar norādi “Koriģēta licence”, ko autentificē ar licenču izdevējiestādes zīmogu un parakstu.
FLEGT licenci izdod pēc nodevas samaksas, kuras apmērs un samaksas veids ir noteikts reglamentējošā tekstā.
4.
FLEGT licenču vispārīgās iezīmes
FLEGT licenci var izdot papīra vai elektroniskā formā.
Licencē ietver 1. papildinājumā minēto informāciju saskaņā ar 2. papildinājumā izklāstītajiem norādījumiem.
Kompleksiem sūtījumiem, par kuriem nav iespējams iekļaut visu prasīto informāciju, kas minēta 1. papildinājumā norādītajā pirmajā paraugā, pievieno pielikumu “Preču papildu apraksts, kas pievienots FLEGT licencei”. Šajā pielikumā iekļauj kvalitatīvu un kvantitatīvu informāciju par sūtījuma aprakstu, kā norādīts 1. papildinājumā. Tādā gadījumā FLEGT licences attiecīgajās ailēs nav informācijas par sūtījumu, bet gan ir atsauce uz pielikumu.
FLEGT licence ir derīga no tās izdošanas dienas.
FLEGT licences derīguma termiņš ir 6 mēneši ar iespēju to atjaunot vai pagarināt uz laikposmu, kas nepārsniedz 3 mēnešus. FLEGT licencē norāda derīguma termiņa beigu datumu.
Pēc termiņa beigām FLEGT licence ir uzskatāma par spēkā neesošu.
Ja attiecīgie kokmateriāli un koka izstrādājumi tiek iznīcināti, FLEGT licence zaudē spēku, un operators par to attiecīgi informē licences izdevējiestādi.
5.
Papīra formāta FLEGT licenču iezīmes
Papīra formāta FLEGT licences atbilst 1. papildinājumā aprakstītajam formātam.
FLEGT licenci izdod A4 formātā.
FLEGT licenci izdod sešos eksemplāros šādā veidā:
-viens eksemplārs ar norādi “ORIĢINĀLS” paredzēts tās Savienības dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā laišanai brīvā apgrozībā tiek deklarēts sūtījums, par ko izdota licence,
-viens eksemplārs ar norādi “EIROPAS SAVIENĪBAS MUITAS DIENESTS” ir paredzēts Savienības muitas dienestam,
-viens eksemplārs ar norādi “EKSPORTĒTĀJS” ir paredzēts FLEGT licences pieteikuma iesniedzējam,
-viens eksemplārs ar norādi “KOTDIVUĀRAS MUITAS DIENESTS” ir paredzēts Kotdivuāras muitas dienestam,
-vienu eksemplāru ar norādi “FLEGT LICENČU IZDEVĒJIESTĀDE” patur licenču izdevējiestāde,
-viens eksemplārs ar norādi “ARHĪVI” ir paredzēts arhīviem, ko uztur par mežiem atbildīgā Kotdivuāras ministrija.
FLEGT licences aizpilda mašīnrakstā vai datorrakstā. Ja nepieciešams, tās var aizpildīt rokrakstā. Licences izdevējiestāde daudzumus ieraksta tā, ka nav iespējama skaitļu vai norāžu iestarpināšana.
Licenču izdevējiestādes apstiprinājumu uz katras licences kopijas apliecina ar fizisku parakstu un licenču izdevējiestādes zīmogu, izmantojot reljefa zīmogu.
FLEGT licencei ir atsauces numurs un svītrkods. Veidlapā nedrīkst būt nekādu dzēsumu vai labojumu.
FLEGT licences izdrukā un aizpilda franču valodā.
Izņemot eksemplārus, kas paredzēti par mežiem atbildīgās ministrijas uzturētajiem arhīviem un licenču izdevējiestādei, visus pārējos eksemplārus izsniedz pieteikuma iesniedzējam, kurš saglabā savu eksemplāru un pārējos eksemplārus nosūta adresātiem.
6.
FLEGT licence pazaudēta vai iznīcināta
Ja kāds no 5.3. punktā minētajiem eksemplāriem ir nozaudēts vai iznīcināts, eksportētājs vai viņa pilnvarots pārstāvis var pieprasīt licences izdevējiestādei izdot FLEGT aizstājējlicenci. FLEGT licences turētājs vai viņa pilnvarots pārstāvis pieteikumam pievieno Valsts policijas vai Kotdivuāras Valsts žandarmērijas izsniegtu deklarāciju par attiecīgā eksemplāra nozaudēšanu.
FLEGT licenču izdevējiestāde izdod FLEGT aizstājējlicenci 48 stundu laikā pēc eksportētāja pieprasījuma saņemšanas.
FLEGT aizstājējlicences ietver informāciju un norādes, kas iekļautas FLEGT licencē, kuru tās aizstāj, tostarp licences numuru.
Uz FLEGT aizstājējlicencēm ir norāde “Aizstājējlicence”, ko apstiprina ar licenču izdevējiestādes zīmogu un parakstu.
FLEGT aizstājējlicences izdošana padara oriģināllicenci par spēkā neesošu. Ja pazaudētais vai nozagtais dokuments tiek atrasts, tas jāiznīcina vai jānosūta licenču izdevējiestādei.
7.
Rīcība gadījumā, ja rodas šaubas par FLEGT licences derīgumu
Ja rodas šaubas par FLEGT licences vai aizstājējlicences derīgumu, kompetentās iestādes var pieprasīt licenču izdevējiestādei veikt papildu pārbaudes.
Ja tā uzskata par nepieciešamu, licenču izdevējiestāde var lūgt kompetentās iestādes nosūtīt tai attiecīgās FLEGT licences vai aizstājējlicences kopiju.
Ja tā uzskata par nepieciešamu, licenču izdevējiestāde atsauc FLEGT licenci un izdod koriģētu eksemplāru, uz kura ir norāde “Koriģēta licence” un kuru autentificē ar licenču izdevējiestādes zīmogu un parakstu; šo eksemplāru tā nosūta kompetentajām iestādēm.
Ja FLEGT licences derīgums tiek apstiprināts, FLEGT licenču izdevējiestāde par to informē, vēlams elektroniski, kompetentās iestādes un nosūta atpakaļ FLEGT licences kopijas. Uz šādām nosūtītajām kopijām ir norāde “Apstiprināta...”, ko apstiprina ar licenču izdevējiestādes zīmogu un parakstu.
Ja attiecīgā FLEGT licence nav derīga, licenču izdevējiestāde par to informē kompetentās iestādes, vēlams elektroniski.
8.
Tehniskās specifikācijas attiecībā uz elektronisku FLEGT licenci
FLEGT licenci var izdot un izmantot ar datorizētu sistēmu starpniecību.
Savienības dalībvalstīs, kas nav pievienojušās datorizētajai sistēmai, nodrošina FLEGT licences pieejamību papīra formātā.
9.
Terminoloģija
Papildinājumos izmantotie termini Kotdivuāras kontekstā ir aprakstīti šādi:
a)
“Kokmateriālu vai koka izstrādājumu komercapraksts”: izstrādājumu iezīmju apraksts;
b)
“Transportlīdzeklis”: veids, kādā preces transportētas no eksporta vietas: “jūras”/“gaisa”/“sauszemes”;
c)
“Vispārpieņemtie un zinātniskie nosaukumi”: izstrādājuma ražošanā izmantotās koku sugas komerciālie un zinātniskie nosaukumi. Nav ieteicams izmantot vietējo nosaukumu, ja to parasti neatzīst starptautiskajā tirdzniecībā;
d)
“Ieguves valsts”: attiecīgo kokmateriālu un koka izstrādājumu ieguves valsts.
Papildinājumi
1.
FLEGT licences paraugs un paraugs preču papildu aprakstam, kas pievienots FLEGT licencei
2.
Skaidrojumi
1. papildinājums
FLEGT licences paraugs
Eiropas Savienība
|
Kotdivuāras Republikas logotipi un ģerboņi
|
FLEGT
|
1.
|
1.Licenču izdevējiestāde
Nosaukums:
Adrese:
|
2.Importētājs
Nosaukums:
Adrese:
|
ORIĢINĀLS
|
|
|
|
3.FLEGT licences numurs
|
4.Derīguma termiņš
|
|
5.Eksportētājvalsts
|
7.Transportlīdzeklis
|
|
6.ISO kods
|
7.
|
|
8.FLEGT licences saņēmējs (vārds/nosaukums un adrese)
|
|
9.Kokmateriālu vai koka izstrādājumu komercapraksts
|
10.HS kodi
|
1.
|
|
|
|
11.Vispārpieņemtie un zinātniskie nosaukumi
|
12.Ieguves valsts
|
13.ISO kodi
|
|
14.Tilpums (m3)
|
15.Neto svars (kg)
|
16.Vienību skaits
|
|
17. Atšķirības zīmes
|
|
18.FLEGT licences izdevējiestādes paraksts un zīmogs
Vieta:
Datums:
|
Paraugs preču papildu aprakstam, kas pievienots FLEGT licencei
Preču papildu apraksts, kas pievienots FLEGT licencei
|
FLEGT licences numurs:
|
Izstrādājums#
|
Kokmateriālu vai koka izstrādājumu komercapraksts
|
HS kods
|
Vispārpieņemtie un zinātniskie nosaukumi
|
Ieguves valsts
|
Ieguves valsts ISO kods
|
Tilpums (m3)
|
Neto svars (kg)
|
Vienību skaits
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
FLEGT licences izdevējiestādes paraksts un zīmogs
Vieta:
Datums:
|
2. papildinājums
Skaidrojumi
Vispārīga informācija
-Aizpilda ar drukātiem burtiem
-ISO norādītie kodi attiecas uz katrai valstij piešķirto starptautiskā standarta divburtu kodu.
-Norādes “Eiropas Savienība” un “FLEGT” norāda, ka licence attiecas uz sūtījumu, kura galamērķis ir Savienība,
-Norādi “ORIĢINĀLS” aizstāj ar vienu no šādām norādēm par eksemplāra saņēmēju: “EIROPAS SAVIENĪBAS MUITAS DIENESTS”, “EKSPORTĒTĀJS”, “KOTDIVUĀRAS MUITAS DIENESTS”, “FLEGT LICENČU IZDEVĒJIESTĀDE” VAI “ARHĪVI”.
1. aile
|
Licenču izdevējiestāde
|
Norāda licenču izdevējiestādes pilnu nosaukumu un adresi
|
2. aile
|
Importētājs
|
Norāda importētāja pilnu vārdu, uzvārdu vai nosaukumu un adresi
|
3. aile
|
FLEGT licences numurs
|
Norāda atļaujas numuru
|
4. aile
|
Derīguma termiņš
|
Norāda atļaujas derīguma termiņa beigu datumu
|
5. aile
|
Eksportētājvalsts
|
Norāda partnervalsti, no kuras kokmateriāli un koka izstrādājumi eksportēti uz Savienību
|
6. aile
|
ISO kods
|
Norāda 5. ailē minētās partnervalsts divburtu kodu
|
7. aile
|
Transportlīdzeklis
|
Norāda veidu, kādā preces transportētas no eksporta vietas
|
8. aile
|
Atļaujas turētājs
|
Norāda eksportētāja vārdu, uzvārdu vai nosaukumu un adresi
|
9. aile
|
Komercnosaukums
|
Norāda izstrādājuma veidu
|
10. aile
|
HS pozīcija un apraksts
|
Norāda izstrādājuma četrciparu vai sešciparu kodu atbilstīgi Preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizētajai sistēmai.
|
11. aile
|
Vispārpieņemtie un zinātniskie nosaukumi
|
Norāda izstrādājuma ražošanā izmantotās koku sugas vispārpieņemto un zinātnisko nosaukumu. Ja kompozītmateriālu izstrādājuma ražošanā izmantotas vairākas koku sugas, katru sugu norāda atsevišķā rindā. Var neaizpildīt, ja kompozītmateriālu izstrādājums vai tā sastāvdaļa satur vairāku sugu koksni, taču to identifikācija vairs nav iespējama (piemēram, skaidu plātne)
|
12. aile
|
Ieguves valsts
|
Norāda valstis, kurās iegūtas 10. ailē minēto sugu koksne. Attiecībā uz kompozītmateriālu izstrādājumiem norāda ieguves valsti katrai izmantotās koksnes sugai Var neaizpildīt, ja kompozītmateriālu izstrādājums vai tā sastāvdaļa satur vairāku sugu koksni, taču to identifikācija vairs nav iespējama (piemēram, skaidu plātne)
|
13. aile
|
ISO kodi
|
Norāda 12. ailē minēto valstu ISO kodu Var neaizpildīt, ja kompozītmateriālu izstrādājums vai tā sastāvdaļa satur vairāku sugu koksni, taču to identifikācija vairs nav iespējama (piemēram, skaidu plātne)
|
14. aile
|
Tilpums (m³)
|
Norāda kopējo tilpumu kubikmetros Var nenorādīt, ja vien nav atstāta neaizpildīta 15. ailē prasītā informācija
|
15. aile
|
Neto svars
|
Norāda kopējo svaru kilogramos, t. i., kokmateriālu vai koka izstrādājumu tīrsvaru, kurā nav iekļauts konteinera vai iepakojuma svars (izņemot balstus, starplikas, uzlīmes u. c.). Šo informāciju var nenorādīt, ja vien atstāta neaizpildīta 14. ailē prasītā informācija
|
16. aile
|
Vienību skaits
|
Norāda vienību skaitu, ja tas ir optimālākais veids gatavā izstrādājuma daudzuma norādīšanai Var neaizpildīt
|
17. aile
|
Atšķirības zīmes
|
Attiecīgā gadījumā norāda atšķirības zīmes, piemēram, sērijas numuru vai kravaszīmes numuru Var neaizpildīt
|
18. aile
|
Izdevējiestādes paraksts un zīmogs
|
Ailē ir pilnvarotas amatpersonas paraksts un licenču izdevējiestādes oficiālā zīmoga nospiedums; norāda arī vietu un datumu
|
________________
VI PIELIKUMS
NEATKARĪGĀ REVIDENTA DARBA UZDEVUMI
1.
Principi
Neatkarīgo revīziju veic saskaņā ar šā nolīguma 10. pantu. Neatkarīgā revīzija attiecas uz LPS, kas nodrošina, ka I pielikumā uzskaitītie izstrādājumi, kas iegūti, transportēti, pārstrādāti, eksportēti, importēti vai pārdoti, atbilst likumīguma un izsekojamības kritērijiem. LPS arī nodrošina, ka licenču izdevējiestāde izdod licences tikai par sūtījumiem, kas atbilst tās prasībām.
Šajā pielikumā iekļautajos darba uzdevumos ir aprakstīti neatkarīgās revīzijas mērķi, uzdevumi un metodika, kā arī neatkarīgā revidenta ziņojumu sagatavošanas kārtība. Šajā pielikumā ir noteikti arī galvenie informācijas avoti un Puses mudinātas atbalstīt un veicināt neatkarīgā revidenta darbības, jo īpaši attiecībā uz piekļuvi informācijai. Darba uzdevumos ir aprakstīta vajadzīgā kvalifikācija un pieredze, kas veido pamatu uzaicinājuma iesniegt piedāvājumus detalizētāku dokumentu sagatavošanai, pieņemot darbā neatkarīgu revidentu.
2.
Mērķi
Neatkarīgās revīzijas mērķis ir novērtēt LPS pareizu īstenošanu un efektivitāti.
3.
Uzdevumi
Neatkarīgā revidenta uzdevumi cita starpā ir šādi:
a)
izstrādāt revīzijas rokasgrāmatu, kurā sīki izklāstītas visas revīzijas darbības, tostarp informācijas vākšanas, attiecīgo datu novērtēšanas un ziņojumu sagatavošanas metodes un rīki. Procedūru rokasgrāmatā norāda arī sūdzību izskatīšanas kārtību, ka arī procedūras revidentu darba neatkarības un konfidencialitātes nodrošināšanai;
b)
veikt LPS revīziju: neatkarīgais revidents nodrošina, ka LPS darbojas efektīvi un saskaņā ar šā nolīguma prasībām. Konkrētāk, revīzija attiecas uz šādiem komponentiem:
-izstrādes, pārstrādes un tirdzniecības licenču izdošanas sistēma,
-likumīguma kontroles un pārbaudes sistēma (II un III pielikums),
-izsekojamības kontroles un pārbaudes sistēma (III pielikums),
-FLEGT licenču izdošanas sistēma (V pielikums),
-neatbilstības gadījumu pārvaldības sistēma LPS ietvaros (III pielikums),
-par FLEGT licenču pārbaudi un izdošanu atbildīgo iestāžu darbība (III un V pielikums);
c)
konstatēt nepilnības un trūkumus LPS īstenošanā
un darbības posmā
un ierosināt ieteikumus NĪAK.
d)
novērtēt, kā tiek īstenoti NĪAK noteiktie korektīvie pasākumi, lai novērstu kontroles un pārbaudes ziņojumos konstatētos trūkumus un nepilnības;
e)
ziņot par konstatējumiem un ieteikumiem NĪAK, kas regulāri publicē minēto ziņojumu kopsavilkumu;
f)
pēc NĪAK pieprasījuma veikt citus apsekojumus, analīzes vai pētījumus, lai nodrošinātu papildu pamatojumu neatkarīgajai revīzijai.
4.
Metodika
Neatkarīgajam revidentam:
-vienmēr un jebkuros apstākļos jārīkojas profesionāli un godprātīgi;
-jānodrošina atbilstība valsts un starptautiskajai paraugpraksei, ievērojot ISO 19011
un 17021
vai līdzvērtīgus kritērijus,
-savi konstatējumi jābalsta uz faktiem un pierādījumiem, tostarp tādiem, kas gūti apsekojumos uz vietas un dokumentu revīzijā,
-jāapspriežas ar visām ieinteresētajām personām un jo īpaši ar organizācijām, kas veic mežizstrādes darbību neatkarīgu novērošanu.
Neatkarīgā revidenta ierosināto un 3. punktā minēto revīzijas rokasgrāmatu pārskata un apstiprina NĪAK, pirms neatkarīgais revidents var sākt revīzijas darbības saskaņā ar apstiprināto rokasgrāmatu.
4.1.
Darba grafiks
LPS īstenošanas pirmajā gadā neatkarīgais revidents sagatavo un iesniedz NĪAK revīzijas rokasgrāmatu un revīzijas plānu un veic sākotnējo revīziju. Šīs sākotnējās revīzijas laikā neatkarīgajam revidentam ir jāorganizē ievirzes sanāksme, kuras laikā viņš nodrošina dažādu ieinteresēto personu grupu (pilsoniskās sabiedrības, tradicionālo vadītāju, privātā sektora, ministriju un citu valdības struktūru) kopīgu izpratni par savām pilnvarām. Šī sanāksme ir arī iespēja apkopot dalībnieku vēlmes un ieteikumus saistībā ar šo revīziju. Turpmākajos gados neatkarīgais revidents veic ikgadējas revīzijas vismaz četru gadu periodā. Pēc tam šo biežumu pārskata NĪAK. Neatkarīgais revidents pēc Pušu pieprasījuma un pēc NĪAK apstiprinājuma var veikt arī nepieteiktas revīzijas uz vietas.
Katras revīzijas beigās neatkarīgais revidents organizē sanāksmi, lai dažādiem dalībniekiem ziņotu par rezultātiem. Šī sanāksme ir iespēja iepazīstināt ar NĪAK apstiprināto kopsavilkuma ziņojumu.
4.2.
Darbības joma un tvērums
Neatkarīgā revidenta darbības aptver visus 3. punktā uzskaitītos uzdevumus saskaņā ar revīzijas rokasgrāmatu.
Šā nolīguma īstenošanas laikā un pirms LPS pilnīgas darbības sākšanas neatkarīgā revīzija var aptvert tās daļas, ko noteikusi NĪAK.
Darbības posmā neatkarīgā revīzija aptver visas darbības, kas saistītas ar pārbaudi: likumīguma un izsekojamības pārbaudes sistēma, FLEGT licenču izdošanas sistēma, neatbilstības gadījumu pārvaldības sistēma LPS ietvaros un par FLEGT licenču pārbaudi un izdošanu atbildīgo struktūru darbības.
Lai noteiktu, vai pārbaudes laikā faktiski tiek konstatētas iespējamās neatbilstības kontroles līmenī un uz vietas, neatkarīgais revidents revidē arī šādas attiecīgās darbības, ko veic:
-iestādes, kas atbild par izstrādes, pārstrādes un tirdzniecības licenču izdošanu,
-iestādes, kas atbild par likumīguma un izsekojamības pārbaudēm,
-mežizstrādātāji, pārstrādātāji, importētāji, eksportētāji un tirgotāji.
Neatkarīgais revidents atlasa attiecīgās darbības, pamatojoties uz riska analīzi un attiecīgā gadījumā ņemot vērā NĪAK noteiktās prioritātes.
4.3.
Datu vākšana un apstrāde
Revīzijas rokasgrāmatā jāapraksta pierādījumu vākšanas procedūras un prakse, tostarp revīzijas uz vietas, izmeklēšanas, intervijas un dokumentu pārbaude. Tajā arī jāapraksta, kā neatkarīgais revidents atbild uz sūdzībām par savu darbu. Savāktos datus apstrādā objektīvi (pamatojoties uz juridisko analīzi, datu pārvaldības sistēmas kontroli, ievērojot ētikas noteikumus, kas piemērojami šādu datu pārvaldībai utt.).
4.4.
Revīzijas sistēmas
Pamatojoties uz dokumentētiem un arhivētiem revīzijas konstatējumiem un pierādījumiem, kas iegūti dokumentu pārbaudēs, intervijās, apmeklējumos uz vietas un datu vākšanā, neatkarīgais revidents nosaka:
-likumīgums un izsekojamības pārbaudes laikā konstatētos neatbilstības gadījumus un korektīvos pasākumus šo neatbilstību novēršanai,
-LPS stiprās un vājās puses (uzskatāmas par iespēju veikt uzlabojumus), kas ļaus mērķtiecīgi virzīt darbības, lai uzlabotu LPS darbību un efektivitāti.
4.5.
Atbilstoši resursi un atļaujas
Neatkarīgajam revidentam ir pietiekami resursi un nepieciešamās atļaujas sava darba veikšanai.
4.6.
Dokumentēta pārvaldības sistēma
Neatkarīgajam revidentam ir pienācīgi dokumentēta pārvaldības sistēma, lai nodrošinātu, ka tā darbiniekiem ir nepieciešamās prasmes un pieredze efektīvas revīzijas veikšanai un nepieciešamās iekšējās kontroles un uzraudzības piemērošanai.
5.
Ziņojumi un izplatīšana
Neatkarīgais revidents ziņojumu sagatavošanā ievēro revīzijas rokasgrāmatā izklāstīto struktūru un pieeju, par ko panākta vienošanās ar NĪAK. Neatkarīgais revidents:
-ziņo par darbībām saskaņā ar plānu, par ko panākta vienošanās ar NĪAK,
-sagatavo un iesniedz revīzijas rokasgrāmatu un revīzijas plānu, kas jāapstiprina NĪAK pirms revīzijas veikšanas,
-sagatavo ziņojumus saskaņā ar starptautiski atzītiem revīziju principiem, kas noteikti revīzijas rokasgrāmatā,
-iesniedz NĪAK provizorisku ziņojumu piezīmju sniegšanai,
-iesniedz NĪAK galīgo ziņojumu (pamatojoties uz saņemtajām piezīmēm par provizorisko ziņojumu un savāktajiem pierādījumiem), kurā ietverta visa attiecīgā informācija par revīzijas programmu un LPS darbību,
-sagatavo kopsavilkuma ziņojumu, kuru NĪAK apstiprina izplatīšanai plašai sabiedrībai. Kopsavilkuma ziņojuma pamatā ir pilns ziņojums, un tajā ir apkopoti galvenie ieteikumi un secinājumi, tostarp par konstatētajiem LPS trūkumiem un stiprajām pusēm.
6.
Informācijas līdzekļi un avoti
Galvenie veidi, kā piekļūt informācijai, ir šādi:
-dokumentu un ierakstu (ziņojumi, plāni, reģistri, veidlapas, mapes, datu lapas, tīmekļa vietnes, datubāzes u. c.) pārbaude,
-apmeklējumi uz vietas,
-intervijas ar LPS iesaistītajām personām un citām personām, kurām ir speciālas zināšanas šajā jomā,
-apspriešanās un sanāksmes ar attiecīgajām ieinteresētajām personām.
Lai veiktu apmeklējumus uz vietas, neatkarīgajam revidentam jābūt nodrošinātai piekļuvei teritorijām, kurās iegūst, transportē, pārstrādā un pārdod meža resursus, kā arī importa un eksporta vietām.
Kotdivuāra nodrošina, ka neatkarīgajam revidentam ir pilnīga piekļuve visai informācijai, dokumentiem un datubāzēm, kas ir svarīgas vai būtiskas, lai novērtētu LPS pareizu īstenošanu un efektivitāti. Ja rodas šaubas par informācijas nozīmi, atbilstību vai konfidencialitāti neatkarīgās revīzijas nolūkiem, jautājumu nodod izskatīšanai NĪAK. Piekļuve informācijai ietver informāciju, kas ir par mežiem atbildīgās ministrijas rīcībā, un informāciju, kas ir citu LPS iesaistīto ministriju un valdības struktūru rīcībā. Jo īpaši neatkarīgajam revidentam ir piekļuve informācijai, kas iegūta no LPS, tās komponentiem un citiem avotiem, piemēram, revīzijām, ko publicējušas citas valstis, kuras ir izveidojušas FLEGT licenču izdošanas sistēmu.
Ieinteresētās personas, kuras varētu sniegt attiecīgu informāciju, ir:
a)
valsts sektora dalībnieki:
-par mežiem atbildīgā ministrija un citas ministrijas un citas valdības struktūras, kas iesaistītas LPS. Visas šīs pārvaldes iestādes tiek uzskatītas par galvenajiem informācijas avotiem neatkarīgā revidenta informēšanai,
b)
nevalstiski dalībnieki:
-pilsoniskās sabiedrības organizācijas (jo īpaši tās, kas atbild par neatkarīgu novērošanu) un starptautiskās NVO, kas darbojas ar LPS saistītajās nozarēs,
-organizācijas, kas atbild par privātām likumīguma un izsekojamības brīvprātīgas sertifikācijas sistēmām,
-privāti operatori (mežizstrādātāji, pārstrādātāji, eksportētāji u. c.),
-tradicionālie vadītāji,
-konsultāciju uzņēmumi, personas ar speciālām zināšanām šajā jomā un eksperti.
7.
Nepieciešamā kvalifikācija
a)
Neatkarīgajam revidentam jāspēj pierādīt šādas kvalifikācijas:
-pierādīta revīzijas un atbilstības novērtēšanas pieredze meža apsaimniekošanas, kokmateriālu pārstrādes, kokmateriālu izsekojamības, muitas un piegādes ķēdes pārvaldības sistēmu jomā,
-labas zināšanas par kokmateriālu un koka izstrādājumu tirdzniecību valsts, apakšreģionālā (ECOWAS) un starptautiskā mērogā un par komerciālo mežsaimniecības nozari,
-labas zināšanas par kokrūpniecības nozari Kotdivuārā,
-teicamas mutiskās un rakstiskās saziņas prasmes franču valodā,
-pierādīta spēja sadarboties ar plašu ieinteresēto personu loku,
-jābūt vismaz ISO 9001 sertifikātam,
-labas zināšanas par ISO 19011 un 17021 vai līdzvērtīgiem standartiem.
b)
Neatkarīgajam revidentam ir jāievēro šādas prasības:
-nav interešu konflikta, kas izriet no kādām organizatoriskām vai komerciālām attiecībām, kā noteikts ISO 19011 un 17021 vai līdzvērtīgos standartos
-nav tieši ieinteresēts meža apsaimniekošanā, kokmateriālu pārstrādē, kokmateriālu tirdzniecībā vai mežsaimniecības nozares regulējumā, kā arī citās darbības nozarēs, kuras skar LPS;
-jāpiesaista kvalificēti un pieredzējuši revīzijas darbinieki;
-jābūt savai ISO 9001,19011 un 17021 tipa kontroles sistēmai vai līdzvērtīgai sistēmai.
c)
Turklāt neatkarīgajam revidentam jāspēj:
-izveidot mehānismu ar neatkarīgo revīziju saistītu sūdzību pārredzamai izskatīšanai.
8.
Atlases procedūra un institucionālie pasākumi
Uzaicinājumā iesniegt piedāvājumus var piedalīties visas attiecīgās iestādes, tostarp bezpeļņas organizācijas, akadēmiskās iestādes un pētniecības centri.
Piedāvājumu novērtēšana ir pārredzama, un tiek publiskoti piemērotie kritēriji. Neatkarīgā revidenta iecelšanas process ietver pienācīgu rūpību attiecībā uz konkurējošām vienībām saskaņā ar NĪAK noteiktajiem standartiem. Piedāvājumu novērtējuma ziņojumu dara publiski pieejamu.
Uzaicinājuma iesniegt piedāvājumus detalizētākus dokumentus, kas sagatavoti, pamatojoties uz šo pielikumu, neatkarīgā revidenta darbā pieņemšanas brīdī iesniedz NĪAK apstiprināšanai. Kotdivuāra pabeidz neatkarīgā revidenta pieņemšanu darbā pēc tam, kad no NĪAK ir saņemts atzinums par iebildumu neizteikšanu.
9.
Neatkarīgās revīzijas finansējums
Vēlāk Puses vienojas par neatkarīgās revīzijas finansēšanas mehānismu, vienlaikus nodrošinot tās neatkarību.
________________
VII PIELIKUMS
LIKUMĪGUMA PĀRBAUDES SISTĒMAS (LPS) NEATKARĪGĀS NOVĒRTĒŠANAS KRITĒRIJI
1.
Vispārīgi noteikumi
Kotdivuāras LPS mērķis ir nodrošināt kokmateriālu un koka izstrādājumu likumīgumu. Pirms stājas spēkā FLEGT licencēšanas sistēma attiecība uz kokmateriālu un koka izstrādājumu eksportu no Kotdivuāras uz Savienību, tiek veikta LPS neatkarīga novērtēšana. Šajā pielikumā ir noteikti kritēriji minētās sistēmas neatkarīgai novērtēšanai saskaņā ar šā nolīguma 12. pantu. Tās mērķis ir noteikt, vai LPS darbojas pareizi un ir uzticama, lai Puses varētu lemt par FLEGT licencēšanas sistēmas darbības posma sākšanu. Tāpēc neatkarīgā novērtēšana atšķiras no neatkarīgās revīzijas. Lai gan neatkarīgā revīzija ir pastāvīga funkcija saistībā ar šā nolīguma īstenošanu, neatkarīgo novērtēšanu veic tikai pirms FLEGT licencēšanas sistēmas darbības sākuma.
2.
Novērtēšanas mērķis
Lai atbalstītu Pušu lēmumu pieņemšanu attiecībā uz FLEGT licencēšanas sistēmas darbības posma sākšanu, novērtēšanā izvērtē:
-LPS darbību, uzticamību un efektivitāti,
-iespējamo LPS pārskatīšanu, kas veikta pēc šā nolīguma noslēgšanas,
-LPS iesaistīto dalībnieku spēju pildīt savus attiecīgos pienākumus, kā paredzēts šajā nolīgumā un tā pielikumos.
3.
Novērtēšanas īstenošanas metode
LPS novērtēšanu veic, izmantojot pakāpenisku pieeju. Novērtēšanas laikā konstatētos sistēmas trūkumus un nepilnības pakāpeniski novērš, īstenojot plānotos korektīvos pasākumus, par ko Puses vienojušās NĪAK sanāksmē, līdz ir sasniegts līmenis, ko Puses uzskata par apmierinošu.
LPS novērtējumā ņem vērā iepriekšējās neatkarīgās revīzijas, kas veiktas NĪAK noteiktajām LPS daļām, kā paredzēts VI pielikumā.
Neatkarīgās novērtēšanas pilnvaras un darba uzdevumi tiek saskaņoti starp Kotdivuāru un Savienību NĪAK sanāksmes laikā. Šajā pielikumā noteiktie novērtēšanas kritēriji ir minēto pilnvaru un darba uzdevumu pamatā.
4.
Novērtēšanas kritēriji
4.1.
Likumīgi ražotu kokmateriālu definīcija
Likumīgi iegūti kokmateriāli ir definēti šā nolīguma 1. un 7. pantā un II pielikumā, un šo definīciju papildina verifikācijas rokasgrāmata, kurā noteikti verifikatori. Likumīgi iegūtu kokmateriālu definīcija ir skaidra, objektīvi verificējama un praktiski īstenojama un atsaucas vismaz uz aktuālajiem noteikumiem šādās jomās:
-kokmateriālu ieguves tiesības: mežu koncesiju un citu piekļuves tiesību piešķiršana kokmateriālu ieguves jomā likumā noteiktajās robežās,
-mežizstrādes darbības: atbilstība juridiskajām un tehniskajām prasībām attiecībā uz mežu apsaimniekošanu un mežizstrādes darbību veikšanu, tostarp atbilstība piemērojamajiem tiesību aktiem sociālajā un vides jomā,
-nodokļi un nodevas: atbilstība tiesību aktu prasībām attiecībā uz nodokļiem, nodevām un citām ieņēmumu sistēmām, kas ir tieši saistītas ar kokmateriālu ieguvi un kokmateriālu ieguves tiesībām,
-citi lietotāji: attiecīgā gadījumā to zemes īpašumtiesību vai lietošanas tiesību ievērošana, kas attiecībā uz noteiktu zemi vai resursiem ir citām personām un ko varētu ietekmēt kokmateriālu ieguves tiesības,
-tirdzniecība un muita: atbilstība tiesību aktu prasībām tirdzniecības un muitas procedūru jomā.
Galvenie šīs jomas jautājumi, kas aplūkoti novērtēšanā, ir šādi.
-Vai likumīgi ražotu kokmateriālu definīcijā ir skaidri norādītas tiesību normas?
-Vai var skaidri noteikt, kurš juridiskais instruments ir pamatā katram likumīgi iegūtu kokmateriālu definīcijas elementam?
-Vai ir norādīti principi, kritēriji un rādītāji, kas ļauj noteikt atbilstību katram likumīgi iegūtu kokmateriālu definīcijas elementam?
-Vai verifikatori, kurus izmanto, lai pārbaudītu atbilstību likumīgi iegūtu kokmateriālu definīcijas principiem, kritērijiem un rādītājiem, pamatojas uz dokumentētām juridiskajām atsaucēm?
-Vai verifikatori ir skaidri, objektīvi un praktiski piemērojami? Vai tie ir piemēroti un pienācīgi, lai apstiprinātu atbilstību rādītājam?
-Vai likumīgi ražotu kokmateriālu definīcija ietver spēkā esošo normatīvo aktu galvenās juridiskās prasības iepriekš minētajās jomās?
Gadījumā, ja pēc šā nolīguma stāšanās spēkā tiek mainīta likumīgi ražotu kokmateriālu definīcija, galvenie papildu jautājumi ir šādi.:
-Vai attiecīgās ieinteresētās personas tika aicinātas apspriest veiktos grozījumus, un vai viņu ieteikumi tika ņemti vērā?
-Vai ir skaidri noteikti īpašie normatīvie akti, kas piemērojami katram jaunam likumīgi ražotu kokmateriālu definīcijas elementam?
-Vai ir skaidri noteikti verifikatori, kas atbilst likumīgi ražotu kokmateriālu definīcijas iespējamiem pielāgojumiem?
-Vai grozījumi ir izdarīti saskaņā ar šo nolīgumu?
4.2.
LPS darbības joma
LPS aptver I pielikumā norādītos izstrādājumus un III pielikuma 3.1. punktā aprakstītos kokmateriālu ieguves avotus. Pirms stājas spēkā FLEGT licencēšanas sistēma kokmateriālu eksportam no Kotdivuāras uz Savienību, LPS ļauj vismaz pārbaudīt, vai kokmateriāli un koka izstrādājumi, kurus paredzēts nosūtīt vai tirgot uz Savienības tirgu, ir ražoti likumīgi.
Galvenie šīs jomas jautājumi, kas aplūkoti novērtēšanā, ir šādi.
-Vai LPS attiecas uz visiem izstrādājumiem, kas ietilpst šā nolīguma I pielikumā norādītajā darbības jomā?
-Vai LPS attiecas uz dažādiem kokmateriālu ieguves avotiem, kas minēti šā nolīguma III pielikuma 3.1. punktā?
-Vai atmežošanas un meža izciršanas rezultātā iegūtie kokmateriāli un konfiscētie kokmateriāli tiek identificēti visā piegādes ķēdē, vai uz tiem attiecas LPS un vai tie ir atbrīvoti no FLEGT licences prasības?
-Vai kokmateriāli tranzītā un importēti gatavi koka izstrādājumi ir nošķirti no piegādes ķēdes un atbrīvoti no FLEGT licences prasības?
-Vai LPS iesaistītie dalībnieki spēj pildīt savus pienākumus, kā paredzēts šajā nolīgumā un tā pielikumos?
4.3.
Kontroles
Likumīguma kontroļu mērķis ir nodrošināt, ka operatori ir likumīgi izveidoti un apstiprināti un ka mežsaimniecības nozares darbības ir likumīgas. Izsekojamības kontroļu mērķis ir izsekot kokmateriāliem no cirsmas līdz tirdzniecības un/vai eksporta vietai, vienlaikus nodrošinot to, ka piegādes ķēde ir noslēgta.
Šis posms attiecas uz parastajām pārbaudēm, ko veic valsts kompetentās struktūras un kas paredzētas tiesiskajā regulējumā un procedūru rokasgrāmatās. Šīs kontroles attiecas uz visiem nozares operatoriem: mežizstrādātājiem, pārstrādātājiem, eksportētājiem, importētājiem un tirgotājiem.
Tādējādi novērtēšanas mērķis ir nodrošināt, lai likumīguma un izsekojamības kontroles tiktu veiktas, pamatojoties uz skaidrām, detalizētām un pieejamām procedūrām, un tādā veidā, lai būtu iespējams veikt likumīguma un izsekojamības pārbaudi. Lai noteiktu, vai pārbaudes laikā faktiski tiek konstatētas iespējamās neatbilstības kontroles līmenī un uz vietas, novērtēšana aptver šādas attiecīgās darbības, ko veic:
-iestādes, kas atbild par izstrādes, pārstrādes un tirdzniecības licenču izdošanu,
-iestādes, kas atbild par likumīguma un izsekojamības pārbaudēm,
-mežizstrādātāji, pārstrādātāji, importētāji, eksportētāji un tirgotāji.
Novērtētājs atlasa attiecīgās darbības, pamatojoties uz riska analīzi un attiecīgā gadījumā ņemot vērā NĪAK noteiktās prioritātes.
Galvenie šīs jomas jautājumi, kas aplūkoti novērtēšanā, ir šādi.
-Vai kompetentās iestādes ir skaidri definējušas likumīguma un izsekojamības kontroles procedūras?
-Vai verifikatori tiek izdoti regulāri?
-Vai visi attiecīgie vai kompetentie dalībnieki arhivē verifikatorus savlaicīgi un tādā formātā, kas ļauj veikt to pārbaudi?
-Vai piegādes ķēdes kritiskie kontrolpunkti tiek identificēti un aprakstīti tā, lai varētu pārbaudīt kokmateriālu un koka izstrādājumu izsekojamību?
-Vai kvantitatīvie dati tiek reģistrēti tā, lai tos bez kavēšanās varētu savietot ar piegādes ķēdes iepriekšējiem un vēlākajiem kritiskajiem kontrolpunktiem?
-Vai ir publiski pieejamas visas rokasgrāmatas, vadlīnijas un citi administratīvie dokumenti, kuros ietvertas dažādu pārvaldes iestāžu veiktās kontroles procedūras?
4.4.
Pārbaude
Pārbaudes posms papildina kontroles posmu, lai nodrošinātu kokmateriālu un koka izstrādājumu likumīgumu un izsekojamību. Tādējādi pārbaude attiecas ne tikai uz operatoriem, bet arī uz valsts kompetentajām struktūrām saistībā ar dokumentu izsniegšanu un kontroli.
Novērtēšana nodrošina, ka veiktās likumīguma un izsekojamības pārbaudes ir pietiekami stingras un efektīvas, lai atklātu jebkādu neatbilstību LPS prasībām un nodrošinātu, ka piegādes ķēdē nenonāk vai uz Savienību netiek eksportēti nelikumīgas vai nezināmas izcelsmes kokmateriāli.
Galvenie šīs jomas jautājumi, kas aplūkoti novērtēšanā, ir šādi.
-Vai CNGF ir izveidota un spēj vadīt LPS īstenošanu un pildīt savus uzdevumus ar LPS saistīto sūdzību pārvaldības sistēmā?
-Vai par mežu likumīgumu un izsekojamību atbildīgais dienests, ko iecēlusi mežu pārvalde, var palīdzēt CNGF un pildīt tai šajā nolīgumā noteiktos uzdevumus?
-Vai mežu pārvalde ir apstiprinājusi vienu vai vairākas aģentūras pārbaudes darbību veikšanai atklātā, pārredzamā un atbilstīgā procesā saskaņā ar III pielikumā noteiktajām prasībām?
-Vai pārbaudes rokasgrāmata ir izstrādāta līdzdalības procesā, vai NĪAK to ir apstiprinājusi un Kotdivuāra publicējusi? Vai tā ļauj nodrošināt vienotas pārbaudes prasības, kā paredzēts III pielikumā?
-Vai attiecībā uz katru rādītāju un verifikatoru ir skaidri noteikti visu ieinteresēto personu un pārbaudes struktūru uzdevumi un pienākumi?
-Vai pārbaudes aģentūras spēj veikt pārbaudes revīzijas, kā noteikts III pielikumā un pārbaudes rokasgrāmatā?
-Vai riska analīze, uz kuras pamata pārbaudes aģentūras konstatē nepieciešamību veikt otrā līmeņa pārbaudes un pārbaudes uz vietas, ir definēta pārbaudes rokasgrāmatā, ievērojot visaptverošas un praktiskas procedūras?
-Vai pārbaudes aģentūru revīzijas ziņojumi, ko papildina citi dati datu pārvaldības sistēmā, ļauj par mežu likumīgumu un izsekojamību atbildīgajam dienestam pieņemt lēmumus par atbilstību vai neatbilstību attiecībā uz likumīgumu un izsekojamību?
-Ja ir ieviestas privāto sertifikātu atzīšanas procedūras, vai tās darbojas un ir iekļautas pārbaudes rokasgrāmatā?
-Vai datu pārvaldības sistēma ir ieviesta, darbojas un atbilst III pielikuma prasībām?
-Vai ir izstrādāti un publicēti nosacījumi un procedūras datu pārvaldības sistēmas piekļuves tiesību iegūšanai un plašai sabiedrībai pieejamu datu identificēšanai? Vai LPS iesaistītajiem dalībniekiem ir atbilstošas piekļuves un grozījumu veikšanas tiesības datu pārvaldības sistēmā?
-Vai tiek ziņots par neatbilstības gadījumiem, kas konstatēti pārbaudes laikā, lai varētu pievienot papildu elementus un veikt korektīvus pasākumus neatbilstības novēršanai?
-Vai ir izveidota darba grupa, kurā ir pārstāvētas dažādas pārvaldes iestādes, uz kurām attiecas LPS, un kuras uzdevums ir palīdzēt izskatīt un risināt neatbilstības gadījumus, kā arī sniegt ieteikumus attiecīgajiem dienestiem, un vai šī grupa spēj pildīt III pielikumā tai noteiktos uzdevumus?
-Vai neatbilstības gadījumu pārvaldības sistēma ļauj nodrošināt, ka piegādes ķēdē nenonāk vai uz Savienību netiek eksportēti nelikumīgas vai nezināmas izcelsmes kokmateriāli?
4.5.
Licenču un sertifikātu izdošana
Pienākumus, kas saistīti ar FLEGT licencēm un publiskiem likumīguma sertifikātiem, Kotdivuāra ir uzticējusi licenču izdevējiestādei. FLEGT licenci izdod par katru sūtījumu, ko eksportē uz Savienību, savukārt publisku likumīguma sertifikātu izdod par katru sūtījumu, kas paredzēts eksporta tirgiem, kuri nav Savienības tirgi.
Galvenie šīs jomas jautājumi, kas būs jāaplūko novērtēšanā, ir šādi.
-Vai licenču izdevējiestādi ir norīkojusi vai izveidojusi par mežiem atbildīgais ministrs?
-Vai licenču izdevējiestāde ir ieviesusi FLEGT licencēšanas procedūras? Vai šīs procedūras, arī piemērojamās maksas, ir publiski pieejamas?
-Vai licenču izdevējiestāde izdod FLEGT licences tikai par tādiem kokmateriāliem un koka izstrādājumiem, kas ir pārbaudīti un atzīti par likumīgiem, kā paredzēts šajā nolīgumā?
-Vai tiek uzturēti visaptveroši reģistri par piešķirtajām vai atteiktajām FLEGT licencēm un publiskajiem likumīguma sertifikātiem?
-Vai prasības licenču jomā ir skaidri definētas un paziņotas eksportētājiem, kā arī ieinteresētajām personām?
-Vai licenču izdevējestādei noteiktās procedūras ļauj kompetentajām iestādēm saņemt skaidrojumus par Kotdivuārā izdotajām FLEGT licencēm?
4.6.
Neatkarīga novērošana un pārredzamība
LPS integrē neatkarīgu novērtēšanu, ko veic pilsoniskās sabiedrības organizācijas, lai vāktu ticamu un pārbaudāmu informāciju par mežu apsaimniekošanu un apmainītos ar to nolūkā uzlabot mežu pārvaldību un LPS darbību.
Galvenie šīs jomas jautājumi, kas aplūkoti novērtēšanā, ir šādi.
-Vai pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas veic neatkarīgu novērošanu, spēj pildīt šo uzdevumu, kā paredzēts šajā nolīgumā, jo īpaši tā III pielikumā?
-Vai neatkarīgas novērošanas ziņojumus reģistrē datu pārvaldības sistēmā un ņem vērā pārbaudes procesā, jo īpaši riska analīzē?
-Vai organizācijas, kas veic neatkarīgas novērošanas darbības, drīkst piedalīties pārbaudes revīzijas misijās, ko veic pārbaudes aģentūras, vienlaikus ievērojot komercnoslēpumu konfidencialitāti?
-Vai ir garantēta piekļuve dokumentiem, kas paredzēta šajā nolīgumā, jo īpaši IX pielikumā?
4.7.
Sūdzību pārvaldības mehānisms
Pastāv atbilstīgs mehānisms no LPS īstenošanas izrietošo sūdzību un strīdu pārvaldībai. Šis mehānisms ļauj izskatīt jebkuru sūdzību, kas attiecas uz LPS.
Galvenie šīs jomas jautājumi, kas aplūkoti novērtēšanā, ir šādi.
-Vai LPS sūdzību pārvaldības mehānisms ir aprakstīts, izveidots un zināms visām ieinteresētajām personām?
-Vai sūdzību pārvaldības mehānisms ļauj dažādiem LPS iesaistītajiem dalībniekiem iesniegt sūdzības par kontroli, likumīguma pārbaudi, izsekojamību un FLEGT licenču izdošanu?
-Vai sūdzību pārvaldības mehānisms darbojas un ir uzticams?
5.
Neatkarīgā novērtētāja iecelšana, profils un uzdevumi
Neatkarīgo novērtēšanu veic neatkarīga struktūra, ko norīkojusi Kotdivuāra, pamatojoties uz pārredzamu un uz konkurenci balstītu atlases procedūru un pēc tam, kad no NĪAK ir saņemts atzinums par iebildumu neizteikšanu.
Neatkarīgajam novērtētājam jāspēj pierādīt šādas kvalifikācijas:
-pierādīta atbilstības novērtēšanas pieredze mežu apsaimniekošanas, kokmateriālu pārstrādes, kokmateriālu izsekojamības, muitas un piegādes ķēdes pārvaldības sistēmu jomā,
-labas zināšanas par kokrūpniecības nozari Kotdivuārā,
-labas zināšanas par FLEGT rīcības plānu un par brīvprātīgo partnerattiecību nolīgumu sarunu un īstenošanas procesiem;
-pierādīta spēja sadarboties ar plašu ieinteresēto personu loku,
-labas zināšanas par ISO 19011 un 17021 vai līdzvērtīgiem standartiem.
Neatkarīgā novērtētāja atlasi veic saskaņā ar turpmāk aprakstītajām prasībām.
-novērtētājs jāieceļ pārredzamā procedūrā,
-novērtētāja iecelšanas noteikumiem jābūt skaidriem un publiski pieejamiem,
-novērtētājam jābūt neatkarīgam un neitrālam,
-novērtētājam nedrīkst būt interešu konflikts, kas izriet no kādām organizatoriskām vai komerciālām attiecībām, kā noteikts ISO 19011 un 17021 vai līdzvērtīgos standartos,
-novērtētājs nedrīkst būt tieši ieinteresēts mežizstrādē, kokmateriālu pārstrādē, kokmateriālu tirdzniecībā vai mežu pārvaldē, kā arī citās darbības nozarēs, kuras skar LPS,
-neatkarīgais novērtētājs nedrīkst būt licenču izdevējiestādes vai kontroles struktūru daļa,
-neatkarīgajam novērtētājam ir jābūt kvalitātes kontroles sistēmai attiecībā uz savu darbu un jābūt attiecīgai pieredzei līdzīga darba veikšanā.
Neatkarīgā novērtētāja galvenie uzdevumi ir šādi:
-mobilizēt kvalificētus un pieredzējušus revīzijas darbiniekus ar izcilām mutiskās un rakstiskās komunikācijas prasmēm franču valodā,
-izstrādāt procedūru rokasgrāmatu, kurā sīki izklāstīti visi novērtēšanas posmi, tostarp informācijas vākšanas, attiecīgo datu novērtēšanas un ziņojumu sagatavošanas metodes un rīki. Procedūru rokasgrāmatā norāda arī sūdzību saņemšanas un izskatīšanas kārtību, ka arī procedūras tā personāla darba neatkarības un konfidencialitātes nodrošināšanai,
-pirms novērtēšanas uzsākšanas iesniegt NĪAK apstiprināšanai procedūru rokasgrāmatu un tā darbību grafiku,
-veikt novērtēšanu saskaņā ar šajā pielikumā izklāstītajiem kritērijiem un prasībām,
-noteikt, vai LPS, uz kuru balstīta FLEGT licencēšanas sistēma, pienācīgi pilda savas funkcijas.
Vēlāk Puses vienojas par neatkarīgās novērtēšanas finansēšanas mehānismu, vienlaikus nodrošinot tās neatkarību.
______________
VIII PIELIKUMS
PAPILDU PASĀKUMI
Šā nolīguma efektīvai īstenošanai Kotdivuārā ir vajadzīgi papildu pasākumi attiecībā uz iesaistītajām iestādēm un dalībniekiem.
Visus resursus, kas vajadzīgi šā nolīguma īstenošanai, dara pieejamus saskaņā ar Savienības un tās dalībvalstu procedūrām sadarbības ar Kotdivuāru plānošanai un Kotdivuāras budžeta procedūrām.
Papildu pasākumi tiek sagatavoti pēc apspriešanās ar ieinteresētajām personām, secinājumiem un ieteikumiem, kas izriet no izmēģinājumiem uz vietas, kā arī ieteikumiem no dažādiem projektiem un pētījumiem par mežsaimniecības nozari Kotdivuārā.
Puses apzina papildu pasākumus, kas nepieciešami šā nolīguma īstenošanai. Papildu pasākumu apzināšana ietver:
-budžeta sagatavošanu šā nolīguma īstenošanai, precizējot atbalstu, ko sniedz ar Kotdivuāras resursiem, un atbalstu, ko sniedz Savienība un citi attīstības partneri,
-ieteikumu par kopējas vienošanās nepieciešamību, saskaņā ar kuru tiktu koordinēts Eiropas Komisijas un Savienības dalībvalstu finansējums un tehniskais ieguldījums.
Papildu pasākumus iekļauj šā nolīguma īstenošanas grafikā un NĪAK progresa uzraudzības un novērtēšanas satvarā. Papildu pasākumi aptver vismaz šādas stratēģiskās kategorijas un darbības:
a)
īstenošanas struktūru izveide un pārvaldības un koordinācijas stiprināšana starp valsts iestādēm un citiem attiecīgiem dalībniekiem;
b)
LPS attīstība;
c)
spēju veidošana, jo īpaši:
-atbalsts pilsoniskās sabiedrības organizāciju tehnisko un operatīvo spēju stiprināšanai, lai efektīvi īstenotu neatkarīgo novērošanu,
-atbalsts pārvaldes iestāžu un privātā sektora tehnisko un darbības spēju stiprināšanai LPS efektīvas attīstības un ievērošanas nolūkā,
-ieinteresēto personu spēju veidošana, lai mobilizētu līdzekļus projektu un programmu īstenošanai saistībā ar šā nolīguma īstenošanu;
d)
atbalsts iniciatīvām, kas veicina mežu pārvaldību un mežu ilgtspējīgu apsaimniekošanu;
e)
meža seguma atjaunošana, tostarp izmantojamo kokmateriālu krājumu atjaunošana, jo īpaši:
-atbalsts meža seguma atjaunošanai ar ātri augošām meža sugām un augļaugu meža sugām, kas ir ekonomiski nozīmīgas kopienām,
-atbalsts meža seguma atjaunošanai ar vietējām sugām, lai atjaunotu un uzlabotu meža ekosistēmu pakalpojumus un bioloģisko daudzveidību;
f)
turpmākas reformas un normatīvā un tiesiskā regulējuma stiprināšana;
g)
atbalsts:
-meža platību zemes sertificēšanai;
-mežu reģistrācijai un apsaimniekošanai,
-meža un zemes jomas dokumentu un procedūru izplatīšanai;
h)
dzimumu līdztiesības aspekta integrēšana šā nolīguma īstenošanā un mežu pārvaldībā;
i)
reformu turpināšana, tostarp saistībā ar:
-kokmateriālu un koka izstrādājumu vietējo tirgu,
-kokmateriālu un koka izstrādājumu eksportu,
-kokmateriālu un koka izstrādājumu importu,
-kokmateriālu un koka izstrādājumu likumīguma pārbaudi ar LPS starpniecību;
j)
pārredzamība un komunikācija
________________
IX PIELIKUMS
PUBLISKOTĀ INFORMĀCIJA
1.
Mērķi, principi un juridiskais pamats
Lai īstenotu šo nolīgumu, ir jāpublicē dokumenti un informācija, kas attiecas uz mežu apsaimniekošanu un mežsaimniecības nozarei piemērojamo tiesību aktu īstenošanu. Ar mežsaimniecības nozari saistītu dokumentu un informācijas publicēšanas mērķis ir atvieglot FLEGT licencēšanas sistēmas īstenošanu un uzraudzību un veicināt labu pārvaldību mežsaimniecības nozarē.
Publiskām iestādēm un struktūrām ir pienākums informēt sabiedrību. Tiesības uz sabiedrībai nozīmīgu informāciju ir nostiprinātas spēkā esošajos Kotdivuāras tiesību aktos
. Turklāt šis pienākums ir balstīts uz šādiem principiem: i) informācija ir pieejama bez maksas vai par saprātīgu cenu; ii) pieejamo publisko dokumentu sarakstu dara pieejamu sabiedrībai; iii) informācija ir precīza un periodiski tiek atjaunināta; iv) informāciju dara pieejamu pastāvīgi vai piemērotā laikā; v) informāciju sniedz publicēšanai piemērotā formātā; vi) trauksmes cēlējiem, lieciniekiem, ekspertiem, cietušajiem un viņu radiniekiem, informatoriem un Augstās iestādes labas pārvaldības jomā locekļiem valsts nodrošina īpašu aizsardzību pret iespējamām represijām vai iebiedēšanu.
Informācija, ko Puses apņemas publicēt, tiek identificēta pēc apspriešanās ar visām ieinteresētajām personām un sagrupēta 2. punktā minētajā 10 informācijas kategoriju sarakstā. NĪAK publisko 2. punkta a) apakšpunktā minēto informāciju. Kotdivuāra publisko b) līdz i) apakšpunktā minēto informāciju. Punkta j) apakšpunktā ir iekļauts Savienības publiskotās informācijas saraksts.
2.
Publiskotā informācija un dokumenti
a)
informācija par šā nolīguma īstenošanu:
-šā nolīguma teksts ar visiem tā pielikumiem un turpmākiem grozījumiem,
-to projektu saraksts un kopsavilkumi, ar kuriem atbalsta šo nolīgumu Kotdivuārā,
-ziņojumi par Kotdivuārā īstenotajiem projektiem saistībā ar šo nolīgumu,
-oficiāls dokuments par LPS struktūru izveidi, sadalījumu, organizāciju un darbību, kā arī NĪAK reglaments un attiecīgā gadījumā šķīrējtiesas procedūras,
-NĪAK sanāksmju memorandi,
-gada ziņojumi, kuros jo īpaši iekļauta šāda informācija:
-panāktais progress šā nolīguma īstenošanā,
-NĪAK sastāvs un darbība,
-Kotdivuāras izdoto FLEGT licenču skaits,
-noraidīto FLEGT licences pieprasījumu skaits,
-neatbilstības gadījumi, par kuriem lemj par mežu likumīgumu un izsekojamību atbildīgais dienests, un pasākumi, kas veikti šo lietu atrisināšanai,
-uz Savienību eksportēto kokmateriālu un koka izstrādājumu ikgadējais apjoms,
-Savienības saņemto FLEGT licenču skaits,
-kokmateriālu un koka izstrādājumu apjoms, kas importēts Savienībā saskaņā ar FLEGT licencēšanas sistēmu, norādot attiecīgo Savienības dalībvalsti, kurā tika veikts imports,
-Kotdivuārā importēto kokmateriālu un koka izstrādājumu apjoms, kā arī to kokmateriālu un koka izstrādājumu apjoms, kas ir tranzītā caur Kotdivuāras teritoriju,
-neatkarīgas revīzijas un neatkarīgas novērtēšanas darba uzdevumi, procedūras, programmas un ziņojumi,
-neatkarīgas revīzijas piedāvājumu novērtēšanas ziņojums;
b)
juridiskā informācija:
-starptautiskās konvencijas un nolīgumi, ko parakstījusi un ratificējusi Kotdivuāra, saistībā ar mežu apsaimniekošanu,
-likums par mežu kodeksu un tā īstenošanas dokumenti,
-citi tiesību akti un noteikumi, kas saistīti ar šo nolīgumu;
c)
informācija par licenču piešķiršanu:
-mežsaimniecības darbību apstiprināšanas procedūras,
-apstiprināto uzņēmumu saraksts pēc apstiprinājuma veida,
-dažādu mežsaimniecības produktu izstrādes, pārstrādes un tirdzniecības licenču piešķiršanas procedūras un izmaksas,
-informācija par mežu un agromežu klasifikāciju, kā arī starpministriju komisijas darbā gūtā informācija un rezultāti saistībā ar valsts privātā meža teritorijas apsaimniekošanas koncesiju,
-īpašas licences un specifikācijas attiecībā uz mežu koncesijām;
d)
informācija par mežu apsaimniekošanu:
-valsts un vietējo un reģionālo pašvaldību privāto mežu saraksts ar apsaimniekošanas plāniem vai bez tiem,
-svēto mežu vai citādi aizsargājamo mežu saraksts, atrašanās vietu karte un platība,
-privāto tiesību juridisko personu un fizisku personu mežu saraksts, atrašanās vietu karte un platība,
-aizsargājamo teritoriju saraksts, atrašanās vietu karte un platība,
-mežu un agromežu apsaimniekošanā iesaistīto dienestu saraksts un to pienākumi,
-administratīvās un tehniskās procedūras mežu un agromežu apsaimniekošanas plānu, vienkāršotu apsaimniekošanas plānu un pārvaldības plānu izstrādei un apstiprināšanai,
-ziņojums par iepriekšēju apspriešanos ar vietējām kopienām,
-attīstības plānu apstiprinātājas komitejas darba rezultāti,
-mežu un agromežu apsaimniekošanas plāni, vienkāršoti apsaimniekošanas plāni, pārvaldības plāni un apstiprinātās specifikācijas,
-mežu koncesiju kartes,
-partnerības nolīgumi, koncesijas līgumi un mežizstrādes līgumi,
-par apmežošanu un meža kadastru atbildīgā direktorāta gada ziņojumi, veiktās apmežošanas platības un kartes,
-ziņojumi par mežu stāvokli (valsts meža inventarizācija, meža atlants, u.c.);
e)
informācija par mežizstrādi:
-saraksts ar klasificētiem mežiem, agromežiem un privāto tiesību juridisko personu un fizisko personu mežiem,
-aizsargājamo sugu saraksts,
-to sugu saraksts, kuru izstrāde ir aizliegta,
-saraksts ar spēkā esošajām koncesijām, atrašanās vietu kartes un platības,
-saraksts ar koncesijām saskaņā ar pārvaldības nolīgumiem, atrašanās vietu kartes un platības,
-saraksts ar mežizstrādes koncesijām, atrašanās vietu kartes un platības,
-saraksts ar spēkā esošām koncesijām,
-saraksts ar mežizstrādei klasificētiem mežiem, atrašanās vietu kartes un platības,
-saraksts ar vietējo un reģionālo pašvaldību mežiem un mežu stādījumiem, atrašanās vietu kartes un platības,
-saraksts ar mežizstrādei paredzētiem privāto tiesību juridisko personu un fizisko personu mežiem un mežu stādījumiem, atrašanās vietu kartes un platības,
-saraksts ar klasificētiem mežiem, agromežiem un privāto tiesību juridisko personu un fizisko personu mežiem pāri astotajai paralēlei,
-statistika par izstrādātajiem apjomiem sadalījumā pa sugām, uzņēmumiem un licencēm, kā arī valsts apmežojumu platības un kartes,
-ražošanas un mežrūpniecības direktorāta gada pārskati;
f)
informācija par kokmateriālu pārstrādi:
-saraksts ar aktīvajām pārstrādes vienībām, jaudu un atrašanās vietām,
-pārstrādāto apaļkoku gada apjomi sadalījumā pa sugām,
-pirmās pārstrādes gada apjomi,
-otrās pārstrādes gada apjomi,
-valsts tirgū laisto pārstrādāto kokmateriālu gada apjomi,
-trešās pārstrādes izstrādājumu gada apjomi;
g)
informācija par kokmateriālu tirdzniecību:
-saraksts ar kokmateriālu eksportam un importam apstiprinātajiem operatoriem,
-eksportēto kokmateriālu un koka izstrādājumu apjomi sadalījumā pa izstrādājuma veidiem (HS kodi), sugām, nosūtīšanas vietām (sarindotas atkarībā no pārstrādes līmeņa, proti, pirmā, otrā un trešā pārstrāde) un galamērķiem,
-ar FLEGT licencēm eksportēto kokmateriālu un koka izstrādājumu apjomi (izstrādājumu veidi un galamērķi),
-importēto kokmateriālu un koka izstrādājumu apjomi vai daudzumi sadalījumā pa izstrādājumu veidiem, sugām un izcelsmes vietām,
-vietējam tirgum paredzēto kokmateriālu un koka izstrādājumu apjomi,
-to konfiscēto kokmateriālu ikgadējie apjomi, kuri tiek pārdoti atklātās izsolēs un ziedoti;
-mežsaimniecības nozares ieguldījums Kotdivuāras IKP,
-mežsaimniecības uzņēmumos nodarbināto personu skaits;
h)
informācija par mežsaimniecības nozares nodokļu ieguldījumu:
-saraksts ar dažādiem mežsaimniecības jomas nodokļiem un nodevām,
-dažādu mežsaimniecības jomas nodokļu un nodevu sadalījums,
-apaļkoku pārdošanai piemēroto nodokļu gada summas,
-platību iedalīšanas nodokļu gada summas,
-ar vispārējas nozīmes darbiem (TIG) saistīto nodevu gada summas,
-nodevu summas, kas samaksātas vietējām un reģionālajām pašvaldībām un kopienām, sadalījumā pa reģioniem vai apgabaliem,
-sodu summas, kas rodas par strīdiem (tostarp par neveiktu kompensējošu apmežošanu) un mežsaimniecības nozares darījumiem;
i)
informācija saistībā ar LPS un FLEGT licenču izdošanu:
-izdoto publisko likumīguma sertifikātu saraksts (uzņēmuma nosaukums, izdošanas datums, derīguma termiņš utt.),
-izdoto FLEGT licenču saraksts,
-pārbaudes rokasgrāmata, kas ietver:
-privātās sertifikācijas sistēmu un struktūru atzīšanas procedūras,
-likumīguma pārbaudes procedūras,
-likumīguma sertifikātu izdošanas procedūras,
-Kotdivuāras kokmateriālu izsekojamības sistēmas apraksts,
-mežu kontroles sistēmas apraksts,
-kokmateriālu piegādes ķēdes kontroles procedūras,
-FLEGT licenču izdošanas procedūras,
-saraksts ar privātajām sertifikācijas sistēmām un likumīguma/ilgtspējas sertifikācijas struktūrām, kuras Kotdivuāra atzinusi LPS ietvaros,
-ziņojumi par mežsaimniecības darbību kontroles misijām,
-konfiscēto kokmateriālu gada apjomi,
-neatkarīgas novērtēšanas ziņojumi un informācija par turpmākiem pasākumiem saistībā ar ieteikumiem, kas izriet no šiem ziņojumiem,
-neatkarīgā revidenta ziņojumi un informācija par konstatēto korektīvo pasākumu īstenošanu;
j)
Savienības publicētā informācija:
-Savienības importēto kokmateriālu un koka izstrādājumu daudzumi sadalījumā pa izcelsmes vietām saskaņā ar FLEGT licencēšanas sistēmu,
-Savienības saņemto Kotdivuāras FLEGT licenču skaits,
-saraksts ar Eiropas valstīm, kuras importē Kotdivuāras kokmateriālus un kurām ir FLEGT licence,
-to Savienības dalībvalstu kompetento iestāžu direktorijs, kuras ir atbildīgas par to, lai īstenotu Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 20. oktobra Regulu (ES) Nr. 995/2010, ar ko nosaka pienākumus tirgus dalībniekiem, kas laiž tirgū kokmateriālus un koka izstrādājumus
, un Regulu (EK) Nr. 2173/2005,
-Savienības tiesību akti kokmateriālu jomā un to turpmākie teksti,
-saraksts ar FLEGT licencēm, ko kompetentās iestādes noraidījušas, un noraidīšanas iemesli,
-Kotdivuāras izcelsmes kokmateriālu ar FLEGT licencēm apjoms, ko konfiscējušas kompetentās iestādes,
-to Kotdivuāras izcelsmes koka izstrādājumu galamērķi un izmantošanas veidi, kuriem ir FLEGT licences un kurus konfiscējušas kompetentās iestādes,
-Starptautiskās Tropu kokmateriālu organizācijas kokmateriālu tirgus neatkarīgā novērošanas centra ziņojumi.
3.
Piekļuve informācijai un dokumentiem, to publicēšana un izplatīšana
Par mežu apsaimniekošanu atbildīgā pārvaldes iestāde atbild par piekļuvi sabiedrībai nozīmīgai informācijai mežsaimniecības jomā.
Noteikumi par piekļuvi publiskai informācijai un dokumentiem ir izklāstīti spēkā esošajos Kotdivuāras tiesību aktos
, bet piekļuve šajā pielikumā uzskaitītajai informācijai ir bezmaksas un vienkārša. Šī informācija ir pieejama šim nolīgumam veltītajā tīmekļa vietnē.
Informācijas izplatīšanai tiek izmantoti dažādi kanāli, kas izklāstīti Kotdivuāras komunikācijas stratēģijā.
Par mežiem atbildīgais ministrs ieceļ personu, kas ir atbildīga par piekļuvi sabiedrībai nozīmīgai informācijai un dokumentiem.
4.
Pārsūdzības mehānisms un sūdzību pārvaldība
Spēkā esošajos noteikumos par piekļuvi sabiedrībai nozīmīgai informācijai paredzētie tiesiskās aizsardzības līdzekļi ir šādi: pārsūdzības hierarhijas kārtībā, pārsūdzības komisijā, kas atbild par piekļuvi sabiedrībai nozīmīgai informācijai un publiskiem dokumentiem (CAIDP), un pārsūdzība tiesā. Tomēr pārsūdzība tiesā pieteikuma iesniedzējam ir pieejama tikai pēc tam, kad ir izsmeltas pārsūdzības CAIDP iespējas. To īsteno spēkā esošajos tiesību aktos noteiktajos termiņos un nodod izskatīšanai kompetentajā administratīvajā tiesā.
Par mežiem atbildīgajā ministrijā ir izveidota par piekļuvi sabiedrībai nozīmīgai informācijai atbildīgā komiteja(CAIIP), kas saņem un reģistrē sūdzības par piekļuvi informācijai mežsaimniecības jomā pirms pārsūdzēšanas CAIDP. Par mežiem atbildīgā ministra rīkojumā ir precizēti šīs komitejas, kurā piedalās pilsoniskās sabiedrības un privātā sektora pārstāvji, uzdevumi, sastāvs un darbības veids.
________________
X PIELIKUMS
NOLĪGUMA ĪSTENOŠANAS APVIENOTĀ KOMITEJA
Saskaņā ar šā nolīguma 19. pantu Puses izveido struktūru, kas ir atbildīga par šā nolīguma pārvaldību (turpmāk “Nolīguma īstenošanas apvienotā komiteja” (NĪAK)). NĪAK ir atbildīga par šā nolīguma īstenošanas pārvaldību, uzraudzību un novērtēšanu. NĪAK sastāvā ir Pušu iecelti pārstāvji. Kotdivuāra nodrošina, ka tajā piedalās dažādas mežsaimniecības nozares ieinteresētās personas, tostarp publiskais un privātais sektors, pilsoniskā sabiedrība un vietējie iedzīvotāji ar tradicionālo vadītāju starpniecību. NĪAK veicina dialogu un informācijas apmaiņu par šā nolīguma darbību. Jo īpaši NĪAK:
a)
attiecībā uz šā nolīguma pārvaldību:
-apsver un pieņem pasākumus šā nolīguma īstenošanai, kā arī ierosina un veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai uzlabotu tā īstenošanu,
-publicē ikgadēju ziņojumu par šā nolīguma īstenošanu saskaņā ar IX pielikumu,
-ierosina datumu, no kura sāk piemērot FLEGT licencēšanas sistēmu pēc LPS darbības neatkarīgas novērtēšanas, pamatojoties uz VII pielikumā noteiktajiem kritērijiem,
-izstrādā un pieņem īstenošanas grafiku un progresa uzraudzības un novērtēšanas sistēmu, jo īpaši iekļaujot papildu pasākumus,
-saņem, pārbauda, sniedz piezīmes un apstiprina pārbaudes rokasgrāmatu,
-pamatojoties uz dokumentiem un īstenošanas pasākumiem, par kuriem tā ir atbildīga, pārskata panākumus mērķu un termiņu sasniegšanā, kas noteikti dažādām šajā nolīgumā paredzētajām darbībām un to īstenošanai, kā arī ierosina un pieņem pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot šā nolīguma darbību,
-analizē un reģistrē visus nepieciešamos šā nolīguma grozījumus. NĪAK vismaz reizi divos gados analizē arī visus priekšlikumus grozīt šo nolīgumu un tā pielikumus, lai ņemtu vērā politiskās, regulatīvās, administratīvās un institucionālās sistēmas attīstību Kotdivuārā un Savienībā,
-nosaka, izvērtē un periodiski atjaunina savu reglamentu,
-izveido palīgstruktūras, piemēram, darba grupas, kurām tā nosaka konkrētus darba uzdevumus un vajadzības gadījumā iesaka papildu uzdevumus vai pētījumus,
-identificē grūtības, kas saistītas ar šā nolīguma īstenošanu, tostarp jautājumus vai grūtības saistībā ar koordinētu un nepretrunīgu saziņu ar sabiedrību par šā nolīguma interpretāciju un īstenošanu, un iesaka piemērotus pasākumus to novēršanai,
-risina jautājumus, ko izvirzījusi kāda no Pusēm, un iespēju robežās cenšas atrisināt konfliktus un strīdus, kas var rasties Pušu viedokļu atšķirību gadījumā, tostarp izveidojot šķīrējtiesas procedūras, saskaņā ar šā nolīguma 23. un 24. pantu,
-sagatavo, apstiprina un publisko sanāksmju protokolus, memorandus un citus no tās darba izrietošus dokumentus, lai padarītu tās darbību pārredzamu;
b)
attiecībā uz šā nolīguma uzraudzību un novērtēšanu:
-pieņem šā nolīguma īstenošanas un ietekmes uzraudzības un novērtēšanas metodi,
-apstiprina neatkarīgās novērtēšanas pilnvaras, darba uzdevumus, procedūru rokasgrāmatu un grafiku un sniedz atzinumu par iebildumu neizteikšanu attiecībā uz novērtētāja pieņemšanu darbā,
-uzrauga un pārskata visus šā nolīguma īstenošanā gūtos panākumus, tostarp LPS un FLEGT licencēšanas sistēmas darbību, jo īpaši pamatojoties uz neatkarīgas novērtēšanas un revīzijas ziņojumiem saskaņā ar šā nolīguma 10., 12. un 19. pantu un VI un VII pielikumu,
-veic regulāras misijas, lai novērtētu šā nolīguma efektivitāti un tā ietekmi, pamatojoties uz pieejamo informāciju,
-seko līdzi tirgus attīstībai un sagatavo regulārus informatīvus ziņojumus par šo tēmu, vajadzības gadījumā pasūta pētījumus par situāciju kokmateriālu un koka izstrādājumu tirgos un iesaka veicamos pasākumus,
-uzrauga un novērtē šā nolīguma sociālo, ekonomisko un vidisko ietekmi un pieņem atbilstīgus pasākumus jebkādas negatīvas ietekmes mazināšanai,
-uzrauga, kā tiek ņemti vērā neatkarīgās novērtēšanas ziņojumos sniegtie ieteikumi un kā tiek īstenoti no tiem izrietošie korektīvie pasākumi,
-uzsāk iekšējās inspekcijas vai novērtējumus, kas saistīti ar LPS īstenošanu, un saņem secinājumus no šādām iekšējām inspekcijām;
c)
attiecībā uz šā nolīguma neatkarīgo revīziju:
-apstiprina uzaicinājuma iesniegt piedāvājumus dokumentus un sniedz atzinumu par iebildumu neizteikšanu attiecībā uz neatkarīgā revidenta atlasi, ko Kotdivuāra pieņems darbā pēc apspriešanās ar Savienību, pamatojoties uz neatkarīgās revīzijas pilnvarām, kas izklāstītas VI pielikumā,
-apstiprina Pušu iesniegtos pieprasījumus par nepieteiktām revīzijām uz vietas,
-nosaka prioritātes attiecīgo darbību atlasei kontroles līmenī un uz vietas,
-šaubu gadījumā novērtē informācijas nozīmi, atbilstību vai konfidencialitāti neatkarīgās revīzijas nolūkiem,
-apstiprina neatkarīgā revidenta ierosināto revīzijas rokasgrāmatu, revīzijas plānu, metodiku un ziņojumu sagatavošanas sistēmu,
-lemj par neatkarīgo revīziju biežumu pēc FLEGT licencēšanas sistēmas īstenošanas pirmajiem četriem gadiem,
-saņem un izskata visus neatkarīgā revidenta sagatavotos un iesniegtos ziņojumus un jebkuras Puses iesniegtās sūdzības par FLEGT licencēšanas sistēmas darbību,
-apstiprina ar LPS darbību saistītās sūdzību pārvaldības sistēmas struktūru un par neatkarīgo revīziju saņemto sūdzību pārvaldības mehānismu, kā noteikts VI pielikumā,
-saņem, apstiprina un publicē neatkarīgā revidenta ziņojumus saskaņā ar IX pielikumu,
-vienojas par korektīviem pasākumiem LPS trūkumu vai neatbilstību novēršanai LPS ietvaros, pamatojoties uz neatkarīgā revidenta konstatējumiem vai citiem pierādījumiem vai sūdzībām saistībā ar LPS, un uzrauga šādu pasākumu īstenošanu un ietekmi;
d)
attiecībā uz ieinteresēto personu līdzdalību šā nolīguma īstenošanā un novērtēšanā:
-saņem un analizē informāciju, ziņojumus un iesniegumus no ieinteresētajām personām,
-sniedz ieteikumus par šā nolīguma pienācīgas īstenošanas vajadzībām un vajadzības gadījumā par nepieciešamību palielināt attiecīgo pārvaldes iestāžu, privātā sektora, pilsoniskās sabiedrības, tradicionālo līderu un vietējo iedzīvotāju spējas un līdzdalību Kotdivuāras mežu apsaimniekošanas normatīvo aktu ievērošanas uzraudzībā,
-veic atbilstošus pasākumus, lai veicinātu ieinteresēto pušu līdzdalību šā nolīguma īstenošanā;
-nodrošina, ka visām ieinteresētajām personām ir brīva piekļuve informācijai, kas saistīta ar šā nolīguma īstenošanu, saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem,
-veicina dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu, jo īpaši sieviešu un meiteņu lomas mežu pārvaldībā un šā nolīguma īstenošanā labāku atzīšanu.