This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52014PC0581
Proposal for a REGULATION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL on requirements relating to emission limits and type-approval for internal combustion engines for non-road mobile machinery
Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par prasībām attiecībā uz autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas iekšdedzes motoru emisiju robežvērtībām un tipa apstiprināšanu
Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par prasībām attiecībā uz autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas iekšdedzes motoru emisiju robežvērtībām un tipa apstiprināšanu
/* COM/2014/0581 final - 2014/0268 (COD) */
Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par prasībām attiecībā uz autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas iekšdedzes motoru emisiju robežvērtībām un tipa apstiprināšanu /* COM/2014/0581 final - 2014/0268 (COD) */
PASKAIDROJUMA
RAKSTS 1. Priekšlikuma konteksts · Vispārīgais konteksts Autoceļiem neparedzēta mobilā
tehnika (ANMT) attiecas uz ļoti dažādiem iekšdedzes motoriem, kas
uzstādīti mehānismiem, sākot no mazām
pārnēsājamām iekārtām, būvtehnikas un
ģeneratoriem, līdz automotrisām, lokomotīvēm un
iekšējo ūdensceļu kuģiem. Šie motori ir būtiski gaisa
piesārņotāji un rada aptuveni 15 % slāpekļa
oksīda (NOx) un 5 % cieto daļiņu (PM) emisiju ES. Šo motoru emisiju
robežvērtības pašlaik ir noteiktas Direktīvā 97/68/EK.
Šī direktīva tika grozīta vairākkārt, taču
vairākos tehniskajos pārskatos secināts, ka tiesību aktam
tā pašreizējā formā ir nepilnības. Darbības joma
ir pārāk ierobežota, jo tajā nav iekļautas vairākas
motoru kategorijas. Jauni emisiju posmi pēdējoreiz tika ieviesti,
direktīvu grozot 2004. gadā, un tie vairs neatbilst
pašreizējai tehnoloģiju attīstībai. Turklāt ir
neatbilstība starp konkrētu motoru kategoriju emisiju
robežvērtībām. Visbeidzot, nesen gūti pārliecinoši
pierādījumi par dīzeļmotoru izplūdes gāzu emisiju
un jo īpaši cieto daļiņu (t. i., dīzeļmotoru
kvēpu) nelabvēlīgo ietekmi uz veselību. Viens no
galvenajiem konstatējumiem ir, ka daļiņu izmērs ir
izšķirošs faktors saistībā ar novēroto ietekmi uz
veselību. Šo jautājumu var risināt tikai ar vērtību
ierobežošanu, pamatojoties uz daļiņu skaitu (t. i., PN
robežvērtību). Tādējādi un saskaņā ar
ceļu nozares attīstību attiecībā uz
svarīgākajām motoru kategorijām piemērota šķita
jauna emisiju posma (V posma) ieviešana, kura mērķis būtu
daļiņu skaita ierobežošana papildus daļiņu masas
ierobežojumiem. · Priekšlikuma pamatojums un mērķi Ar priekšlikumu
mēģināts aizsargāt cilvēku veselību un vidi,
kā arī nodrošināt ANMT motoru iekšējā tirgus pareizu
darbību. Ar to arī mēģināts risināt
konkurētspējas un atbilstības aspektus. Saskaņā ar ES
gaisa kvalitātes politiku mērķis ir progresīvi
samazināt emisijas no jauniem motoriem, kas tiek laisti tirgū, un
tādējādi laika gaitā aizstāt vecos, daudz
piesārņojošākos motorus. Gaidāms, ka rezultātā
kopumā notiks ļoti ievērojams emisiju samazinājums, bet
samazinājums atbilstoši motoru kategorijai mainīsies
atkarībā no tā, cik stingras īpašās prasības ir
jau pašlaik. Gaidāms, ka
priekšlikums mazinās spiedienu uz dalībvalstīm veikt papildu
reglamentējošos pasākumus, kas varētu traucēt
iekšējā tirgus darbībai. Visbeidzot, ar priekšlikumu
mēģināts novērst ārējās tirdzniecības
šķēršļus, piemērojot saskaņotus noteikumus un
samazinot reglamentējošos šķēršļus, kas izriet no
atšķirīgām emisiju prasībām. Jo īpaši tas
attiecas uz nodomu satuvināt ES un ASV prasības. Visbeidzot priekšlikums
uzlabo Eiropas nozares konkurētspēju, vienkāršojot
spēkā esošo tipa apstiprinājuma likumdošanu, uzlabojot
pārredzamību un mazinot administratīvo slogu. · Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma
jomā Spēkā
esošās emisiju prasības ANMT motoriem ir reglamentētas Eiropas
Parlamenta un Padomes 1997. gada 16. decembra
Direktīvā 97/68/EK par dalībvalstu tiesību aktu
tuvināšanu attiecībā uz pasākumiem pret gāzveida un
daļiņveida piesārņotāju emisiju no iekšdedzes motoriem,
ko uzstāda visurgājējai tehnikai (OV L 59, 27.2.1998.,
1. lpp.). Priekšlikuma projekts un
tā īstenošanas un deleģētie akti pārņems un
uzlabos spēkā esošās prasības, kas noteiktas
iepriekšminētajā tiesību aktā, un tam sekos tehniskais
pārskats, kurā būs secinājumi par vairākām
būtiskām nepilnībām. Salīdzinot ar spēkā
esošo tiesību aktu, ar regulas priekšlikumu tiks: –
ieviestas jaunas emisiju
robežvērtības, atspoguļojot tehnoloģisko progresu un ES
politiku ceļu nozarē, nolūkā sasniegt ES gaisa
kvalitātes mērķus; –
paplašināta
darbības joma nolūkā uzlabot tirgus saskaņošanu (ES un
starptautisko) un līdz minimumam samazināt tirgus kropļojumu
risku; –
ieviesti pasākumi
administratīvo procedūru vienkāršošanai un izpildes uzlabošanai,
tostarp attiecībā uz nosacījumiem par labāku tirgus
uzraudzību. · Atbilstība pārējiem
Savienības mērķiem un politikas virzieniem Aplūkotās
iniciatīvas mērķis ir uzlabot vides aizsardzību,
precizējot spēkā esošās emisiju robežvērtības un
attiecīgā gadījumā paplašinot to darbības jomu. Vienlaikus
tās mērķis ir nodrošināt vienotā tirgus pareizu
darbību, novēršot nevajadzīgos apgrūtinājumus
uzņēmumiem, kas darbojas tajā, kā arī
starptautiskajā tirgū. Tāpēc tā ir pilnībā
atbilstoša stratēģijai “Eiropa 2020” un pilnībā
saskaņota ar ES ilgtspējīgas attīstības
stratēģiju. Šajā
saistībā aplūkojamā iniciatīva ir saistīta ar
šādiem konkrētākiem politikas virzieniem un mērķiem: –
ES Sestā vides
rīcības programma[1],
kurā ierosināts “sasniegt tādu gaisa kvalitāti, kas nerada
ievērojamas negatīvas sekas un riskus cilvēku veselībai un
videi”; –
Tematiskā
stratēģija par gaisa piesārņojumu[2], kas paredz
visaptverošu ES politikas satvaru gaisa piesārņojuma
negatīvās ietekmes samazināšanai attiecībā uz
cilvēka veselību un vidi laikposmā līdz 2020. gadam; –
Direktīva 2001/81/EK par valstīm
noteikto maksimāli pieļaujamo emisiju, kurā noteiktas juridiski
saistošas robežvērtības kopējām pieļaujamajām
emisijām dalībvalsts līmenī attiecībā uz vairākiem
gaisa piesārņotājiem. Saskaņā ar oficiālajiem
datiem, kas sniegti atbilstoši minētajai direktīvai,
12 dalībvalstis 2010. gadā pārsniedza šīs
robežvērtības, un, neraugoties uz dažiem uzlabojumiem, šķiet, ka
atbilstības problēmas turpināsies; –
Direktīva 2008/50/EK
par gaisa kvalitāti, kurā noteiktas juridiski saistošas
robežvērtības tādu lielāko gaisa
piesārņotāju kā cietās daļiņas un
slāpekļa dioksīds koncentrācijai gaisā ārpus
telpām; –
2011. gada Baltā
grāmata par transportu[3],
jo īpaši attiecībā uz tīrākiem iekšējiem
ūdensceļiem un dzelzceļa transportu. Stingrākas
prasības ANMT iekšdedzes motoriem pozitīvi ietekmētu visu
iepriekšminēto politikas mērķu sasniegšanu. Visbeidzot, priekšlikums
ir saistīts arī ar 2012. gada atjaunināto
rūpniecības politiku[4],
un tas varētu sniegt būtisku ieguldījumu tehniskajā
saskaņošanā ES un ASV tirdzniecības sarunu (TTIP)
kontekstā. 2. Apspriešanās ar ieinteresētajām
personām un ietekmes novērtējums · Apspriešanās ar ieinteresētajām
personām Apspriešanās
metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu
raksturojums Komisija,
izstrādājot priekšlikumu, ar ieinteresētajām personām
apspriedās vairākos veidos. –
Notika atklāta
publiska apspriešana tīmeklī par visiem priekšlikuma aspektiem. Tika
saņemtas atbildes no ES dalībvalstu valsts un
reģionālajām iestādēm (ministrijām,
aģentūrām), profesionālajām asociācijām,
rūpniecības uzņēmumiem, nevalstiskajām
organizācijām un sociālajiem partneriem. –
Briselē
2013. gada 14. februārī tika organizēta
ieinteresēto personu uzklausīšana, kura papildināja atklāto
publisko apspriešanu tīmeklī un kurā piedalījās
apmēram 80 dalībnieku. –
Vairāku ietekmes
novērtējuma pētījumu kontekstā, ko
aizvadītajā laikā veica ārēji
konsultanti, ieinteresētās personas tika aicinātas
piedalīties pētījumā un iesniegt komentārus. –
Priekšlikumu apsprieda
vairākās Komisijas Tehnikas emisiju ekspertu darba grupas (GEME)
sanāksmēs, kurās tiekas nozares, NVO, kā arī
dalībvalstu un Komisijas pārstāvji. Atbilžu
kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Atklāta
publiskā apspriešana sākās 2013. gada
15. janvārī un noslēdzās 2013. gada
8. aprīlī (ilgums — 12 nedēļas). Šajā
nolūkā tika izveidota īpaša apspriešanas tīmekļa
vietne[5],
un Komisijas dienesti sagatavoja 15 lappušu apspriešanas dokumentu,
aprakstot galvenos jautājumus, pētījumu rezultātus un
iespējamos darbības virzienus. Kopumā tika saņemtas
69 atbildes. Sīka rezultātu
analīze ir iekļauta ietekmes novērtējuma ziņojuma
II pielikumā, un atsevišķās atbildes ir aplūkojamas
apspriešanas tīmekļa vietnē. · Ekspertu atzinumu pieprasīšana un
izmantošana Zinātnes
nozares un specializācijas jomas Saistībā ar šo
priekšlikumu bija jāveic dažādu politikas risinājumu
novērtējums, kā arī saistīts ekonomiskās,
sociālās un vides ietekmes novērtējums. Izmantotās
metodes Komisija ir veikusi
vairākus pētījumus un regulāri apspriedusies ar
ieinteresētajām personām jautājumos par jaunu
robežvērtību iespējamību un nepieciešamību
iekļaut jaunus izplūdes gāzu emisiju posmus, pamatojoties uz
tehnisko progresu. Ietekmes novērtējuma pamatā ir šādi
ārējie pētījumi[6]: –
direktīvas tehniskais
pārskats, ko JRC iesniedza divās daļās; tā
1. daļā ir pārskats par ANMT emisiju veidiem.
2. daļā uzmanība pievērsta arī
dzirksteļaizdedzes motoriem (maziem benzīna motoriem un aerokamanu
motoriem) un cita starpā analizēti emisiju veidi, kā arī
būvtehnikas un lauksaimniecības tehnikas noieta tirgi; –
ARCADIS N.V.
veiktajā ietekmes novērtējuma pētījumā
novērtēta JRC tehniskajā pārskatā
izstrādāto politikas risinājumu ietekme. To pašu
darbuzņēmēju veiktajā papildu pētījumā
īpaši aplūkota ietekme uz maziem un vidējiem
uzņēmumiem (MVU). Papildus sociālajai un ekonomiskajai ietekmei
šajā pētījumā novērtēta arī ietekme uz vidi
un veselību; –
“Risk & Policy Analysis” (RPA) un
Arcadis veiktajā pētījumā novērtēts
pašreizējais ANMT nozares īpatsvars siltumnīcefekta gāzu
(SEG) emisijās. Šajā pētījumā arī
pārbaudīta iespējamība attiecināt motoru ar
mainīgu griešanās ātrumu emisiju robežvērtības uz
motoriem ar nemainīgu griešanās ātrumu, kā arī
apsvērta iespēja pielīdzināt izplūdes gāzu
emisiju robežvērtības ASV noteiktajām vērtībām; –
“ PANTEIA
veiktajā pētījumā[7],
kuru uzdeva veikt MOVE ĢD, analizēta situācija
iekšējo ūdensceļu navigācijas nozarē un
novērtēti īpašie pasākumi iekšējo ūdensceļu
transporta emisiju samazināšanai. Darbam ietekmes
novērtējuma jomā sekoja un informāciju saņēma
starpdienestu vadības grupa, kas 2013. gadā sapulcējās
četras reizes. Šajā grupā aicināja piedalīties visus
Komisijas dienestus. JRC turpināja atbalstīt analītisko
darbu, veicot pētījumu projektu par daļiņu skaita (PN)
robežvērtību ietekmi konkrētās motoru kategorijās. Ekspertu atzinumu
publiskošanai izmantotie līdzekļi Iepriekšminēto
pētījumu pārskati attiecīgi ir pieejami
Uzņēmējdarbības un rūpniecības
ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē. · Ietekmes novērtējums Sīkāk tika
analizēti trīs galvenie politikas risinājumi. Katrā
risinājumā ietilpst dažādi apakšvarianti attiecībā uz
motoru kategorijām un lietošanas veidiem, kas jau ir ietverti ES ANMT
tiesību aktos, kā arī attiecībā uz tām motoru
kategorijām, kas varētu tikt ietvertas tās darbības
jomā nākotnē. Līdz ar scenāriju bez izmaiņām
politikas risinājumi ir šādi. Risinājums
Nr. 2: pielīdzināšanās ASV standartiem attiecībā
uz darbības jomu un robežvērtībām. Risinājums
Nr. 3: solis virzībā uz ceļu nozares mērķa
līmeņiem attiecībā uz visnozīmīgākajiem
emisiju avotiem. Risinājums
Nr. 4: plašāks mērķa līmenis, paredzot uzlabotus
uzraudzības nosacījumus. Tomēr
analītiskajā uzmetumā jau tika ņemts vērā tas, ka
vēlamā izvēle varētu būt dažādu risinājumu
elementu kombinācija. Atsevišķos moduļos tika veikta izmaksu un
ieguvumu analīze, kas ļauj pārgrupēt elementus. Tika apsvērti
neleģislatīvi risinājumi (piemēram,
brīvprātīga vienošanās ar nozari), bet
sākotnējā analīzē secināts, ka šāda pieeja
nebūtu piemērota, lai sasniegtu iniciatīvas mērķus.
Šā lēmuma pamatā ir apsvērums, ka emisiju
robežvērtības ANMT motoriem nevar būt efektīvas un nevar
nodrošināt vienādus konkurences apstākļus visiem ekonomikas
dalībniekiem, ja tās nav juridiski saistošas Ietekmes
novērtējuma padome pieņēma ietekmes novērtējumu
pēc iepazīšanās ar to 2013. gada 20. novembrī. 3. Priekšlikuma juridiskie
aspekti · Ierosināto pasākumu kopsavilkums Šis priekšlikums
būtiski atjaunina ANMT motoru tipa apstiprinājuma sistēmu
attiecībā uz tehniskajām prasībām par emisijām,
pieņemot stingrākus līmeņus, kā arī ieviešot
“dalīto līmeņu pieeju”. Ar šajā priekšlikumā
paredzētajiem deleģētajiem aktiem tiks noteiktas sīki
izstrādātas jaunas obligātas prasības par V posma
motoru emisiju robežvērtībām. Jo īpaši ar
deleģētajiem aktiem, kas tiks pieņemti saskaņā ar šo
priekšlikumu, cita starpā noteiks: –
sīki izstrādātas
tehniskās prasības testa cikliem; –
tehniskās testa un
mērījumu procedūras; –
sīki
izstrādātu kārtību un prasības atbilstoši šai regulai
piešķirtajiem izņēmumiem; –
sīki
izstrādātus noteikumus tipa apstiprinājuma procedūrām. · Juridiskais pamats Priekšlikuma juridiskais
pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants. · Subsidiaritātes princips Subsidiaritātes
principu piemēro, jo priekšlikums nav Savienības ekskluzīvā
kompetencē. Tā kā
priekšlikums ir saistīts ar grozījumiem spēkā esošajos ES
tiesību aktos, tikai ES var konstruktīvi risināt šos
jautājumus. Turklāt politikas mērķus nevar pietiekami labi
sasniegt ar dalībvalstu rīcību. Eiropas Savienības
rīcība ir nepieciešama, lai izvairītos no
šķēršļiem vienotajā tirgū, jo īpaši ANMT motoru
jomā, kā arī pamatojoties uz gaisa piesārņojuma
starptautisko būtību. Lai gan galveno gaisa
piesārņotāju ietekme visspēcīgākā ir avota
tuvumā, ietekmi uz gaisa kvalitāti nevar ierobežot uz vietējo
līmeni, un pārrobežu piesārņojums ir nopietna vides
problēma, kas var padarīt valstiskos risinājumus
neefektīvus. Lai atrisinātu gaisa piesārņojuma
problēmu, nepieciešama saskaņota rīcība ES
līmenī. Emisiju
robežvērtību un tipa apstiprinājuma procedūru noteikšana
valsts līmenī, rezultātā, iespējams, radītu
28 atšķirīgu režīmu sajaukumu, kas radītu nopietnu
šķērsli Savienības iekšējai tirdzniecībai.
Turklāt tas varētu radīt būtisku administratīvo un
finansiālo slogu izgatavotājiem, kas darbojas vairāk nekā
vienā tirgū. Tāpēc apsveramās iniciatīvas
mērķus nevar sasniegt bez rīcības ES līmenī. Visbeidzot, gaidāms,
ka saskaņota pieeja ES līmenī būs izmaksu ziņā
visefektīvākais risinājums izgatavotājiem un tiešajiem
lietotājiem, lai panāktu emisiju samazinājumus. Tādēļ
priekšlikums atbilst subsidiaritātes principam. · Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir
saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu
dēļ. Kā
norādīts ietekmes novērtējumā, priekšlikums atbilst
proporcionalitātes principam, jo tas nosaka tikai to, kas vajadzīgs,
lai sasniegtu iekšējā tirgus pareizas darbības mērķus,
vienlaikus nodrošinot augstu sabiedriskās drošības un vides
aizsardzības līmeni. Normatīvās
vides vienkāršošana būtiski samazinās valsts iestāžu un
nozares administratīvās izmaksas. · Juridisko instrumentu izvēle Ierosinātais
juridiskais instruments: regula. Citi instrumenti
nebūtu piemēroti šādu iemeslu dēļ. Direktīva 97/68/EK
vairākkārt ir būtiski grozīta. Skaidrības,
prognozējamības, racionalitātes un vienkāršošanas
nolūkā Komisija ierosina aizstāt Direktīvu 97/68/EK ar
regulu un nelielu skaitu deleģēto un īstenošanas aktu. Turklāt regulas
izmantošana nodrošinās, ka attiecīgie noteikumi ir tieši
piemērojami attiecībā uz izgatavotājiem,
apstiprinātājiestādēm un tehniskajiem dienestiem un ka tos
var atjaunināt daudz ātrāk un efektīvāk, lai
labāk ņemtu vērā tehnisko progresu. Priekšlikumā
izmantotā “dalīto līmeņu pieeja” jau ir izmantota citos
tiesību aktos mehānisko transportlīdzekļu ES tipa
apstiprinājuma jomā. Šī pieeja paredz likumdošanu divos posmos: · pirmkārt, ar Eiropas Parlamenta un
Padomes regulu, ko pieņems parastā likumdošanas procedūrā,
pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību
114. pantu, pieņems pamatnoteikumus; · otrkārt, saskaņā ar Līguma
par Eiropas Savienības darbību 290. pantu Komisijas
pieņemtajos deleģētajos aktos, īstenojot pamatnoteikumus,
tiks noteiktas tehniskās specifikācijas. 4. Ietekme uz budžetu Izmaksas saistībā ar elektroniskas datubāzes
izveidošanu, lai apmainītos ar informāciju par tipa
apstiprinājumiem, jau tika aplēstas priekšizpētē[8], kuru uzdeva veikt ANO/EEK
2006. gada jūnijā, un attiecībā uz automobiļiem
ES jau ir ieviesta Eiropas tipa apstiprinājuma apmaiņas sistēma
(ETAES). Lai gan priekšizpēte netika veikta publiski pieejamā
datubāzē, tomēr var pieņemt, ka izmaksu
novērtējums sniedz ticamu norādi par saistītajām
izmaksām. Pētījumā prognozētas vienreizējas
darbības uzsākšanas izmaksas EUR 50 000–150 000
diapazonā un darbības izmaksas EUR 5000–15 000
mēnesī atkarībā no līguma ilguma ar pakalpojumu
sniedzēju. Nepieciešamības gadījumā līdzīgs
izmaksu diapazons mēnesī ir paredzēts palīdzības
dienesta darbībai. 5. Papildu informācija · Simulācija, izmēģinājuma
posms un pārejas periods Priekšlikumā
paredzēti vispārēji un īpaši pārejas periodi, lai dotu
pietiekamu laiku motoru un tehniskas izgatavotājiem, kā arī pārvaldes
iestādēm. Pārejas laikā
no pašreizējiem emisijas standartiem uz jauno emisijas posmu ir
ierosināta nesen izstrādāta pārejas shēma, kas ir
ievērojami vienkāršāka administratīvā ziņā
motoru un tehnikas izgatavotājiem un vienlaikus būtiski samazina slogu
valsts apstiprinātājiestādēm. Attiecībā uz
motoru ekspluatācijas emisiju raksturlielumu kontroli ir ierosinātas
izmēģinājuma programmas nolūkā izstrādāt
atbilstošas testēšanas procedūras. · Vienkāršošana Priekšlikums paredz
tiesību aktu vienkāršošanu. Tiks atcelta
ārkārtīgi sarežģītā direktīva par ANMT
motoru emisijām ar 15 pielikumiem, kas tika grozīta
8 reizes, nepārstrādājot to. Priekšlikums paredz
vienkāršot publiskās pārvaldes administratīvās
procedūras. Priekšlikums ietverts Komisijas caurviju vienkāršošanas
programmā par acquis communautaire atjaunināšanu un
vienkāršošanu un Komisijas tiesību aktu darba programmā ar
atsauci uz 2010/ENTR/001. · Spēkā esošo tiesību aktu
atcelšana Pieņemot
priekšlikumu, tiks atcelti spēkā esošie tiesību akti. · Eiropas Ekonomikas zona Ierosinātais
tiesību akts attiecas uz EEZ, un tāpēc tas būtu
jāattiecina uz Eiropas Ekonomikas zonu. 2014/0268 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par prasībām attiecībā uz
autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas iekšdedzes motoru
emisiju robežvērtībām un tipa apstiprināšanu
(Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejas atzinumu[9], saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru[10], tā kā: (1) Iekšējais tirgus aptver
teritoriju bez iekšējām robežām, kurā jānodrošina
brīva preču, pakalpojumu un kapitāla aprite un personu
pārvietošanās. Tāpēc ar Eiropas Parlamenta un Padomes
Direktīvu 97/68/EK[11]
tika noteikti pasākumi to motoru radītā gaisa
piesārņojuma samazināšanai, ko uzstāda autoceļiem
neparedzētai mobilajai tehnikai. Ir lietderīgi turpināt
centienus Savienības iekšējā tirgus pilnveidošanas un
darbības jomā. (2) Iekšējam tirgum
būtu jādarbojas, pamatojoties uz pārredzamiem, vienkāršiem
un saskaņotiem noteikumiem, kas nodrošinātu tiesisko noteiktību
un skaidrību, no kā iegūtu gan uzņēmumi, gan
patērētāji. (3) Nolūkā
vienkāršot un paātrināt to pieņemšanu ir ieviesta jauna
reglamentējošā pieeja attiecībā uz Savienības motoru
tipa apstiprinājuma tiesību aktiem. Attiecīgi likumdevējs
nosaka pamatnoteikumus un pamatprincipus un pilnvaro Komisiju pieņemt
deleģētos aktus saistībā ar sīkāku tehnisko
informāciju. Ievērojot pamatprasības, šajā regulā
tādējādi būtu jāparedz vienīgi pamatnoteikumi par
gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisijām
un būtu jāpiešķir pilnvaras Komisijai izstrādāt
tehniskās specifikācijas deleģētajos aktos. (4) Eiropas Parlamenta un Padomes
Regulā (ES) Nr. 167/2013[12]
jau noteikti reglamentējošie noteikumi lauksaimniecības un
mežsaimniecības transportlīdzekļu apstiprināšanai un tirgus
uzraudzībai. Ievērojot jomu līdzību un ņemot
vērā pozitīvo pieredzi, kas gūta, piemērojot Regulu
(ES) Nr. 167/2013, daudzas ar minēto regulu noteiktās
tiesības un saistības būtu jāņem vērā
attiecībā uz autoceļiem neparedzēto tehniku. Tomēr ir
būtiski pieņemt atsevišķu noteikumu kopumu, lai
pilnībā ņemtu vērā to motoru konkrētās
prasības, ko uzstāda autoceļiem neparedzētai mobilajai
tehnikai. (5) Šajā regulā
būtu jāietver pamatprasības saistībā ar emisiju
robežvērtībām un ES tipa apstiprinājuma
procedūrām motoriem, ko uzstāda autoceļiem
neparedzētai mobilajai tehnikai. Šīs regulas attiecīgo
prasību galveno elementu izstrādē izmantots Komisijas
2013. gada 20. novembrī veiktais ietekmes novērtējums,
kurā izvērtēti dažādi risinājumi, minot
iespējamās priekšrocības un trūkumus ekonomikas, vides,
drošuma un sociālajā jomā. Minētajā analīzē
iekļāva gan kvalitatīvus, gan kvantitatīvus aspektus.
Salīdzinot dažādus iespējamos risinājumus, noteica
vēlamos risinājumus, un tos lika par pamatu šai regulai. (6) Šīs regulas
mērķis ir paredzēt saskaņotus noteikumus to motoru ES tipa
apstiprināšanai, ko uzstāda autoceļiem neparedzētai
mobilajai tehnikai, lai nodrošinātu iekšējā tirgus darbību.
Šajā nolūkā būtu jānosaka jaunas emisiju
robežvērtības, atspoguļojot tehnoloģiju progresu un
nodrošinot konverģenci ar Savienības politiku ceļu nozarē,
lai sasniegtu Savienības gaisa kvalitātes mērķus un
samazinātu emisijas no autoceļiem neparedzētas mobilās
tehnikas, tādējādi nodrošinot samērīgāku tehnikas
emisiju īpatsvaru attiecībā pret autoceļiem paredzēto
transportlīdzekļu emisijām. Savienības tiesību aktu
darbības joma šajā nozarē būtu jāpaplašina
nolūkā uzlabot tirgus saskaņošanu ES un starptautiskajā
līmenī un līdz minimumam samazināt tirgus kropļojumu
riskus. Turklāt šīs regulas mērķis ir vienkāršot pašreizējo
tiesisko regulējumu, tostarp pasākumus administratīvo
procedūru vienkāršošanai, kā arī uzlabot
vispārējos izpildes nosacījumus, jo īpaši stiprinot
noteikumus par tirgus uzraudzību. (7) Prasībām, kas
noteiktas attiecībā uz autoceļiem neparedzētas tehnikas
motoriem un pasažieru un kravas transportlīdzekļu palīgmotoriem,
būtu jāatbilst principiem, kas paredzēti Komisijas
2002. gada 5. jūnija paziņojumā “Rīcības
plāns “Normatīvās vides vienkāršošana un uzlabošana””. (8) Septītajā
Vispārējā Savienības vides rīcības programmā,
ko pieņēma ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1386/2013/ES[13], ir
atgādināts, ka Savienība ir piekritusi panākt tādus
gaisa kvalitātes līmeņus, kas nerada bažas par ievērojamu
negatīvu ietekmi uz cilvēku veselību un vidi un nerada riskus
cilvēku veselībai un videi. Savienības tiesību aktos ir
noteiktas atbilstīgas apkārtējā gaisa kvalitātes
emisiju robežvērtības cilvēku veselības aizsardzībai,
jo īpaši attiecībā uz jutīgām personām, kā
arī valstīm noteikto maksimāli pieļaujamo emisiju
robežvērtības[14]. Pēc 2001. gada 4. maija paziņojuma, ar ko tika
izveidota programma “Tīrs gaiss Eiropai” (CAFE), Komisija
2005. gada 21. septembrī pieņēma vēl vienu
paziņojumu “Tematiskā stratēģija par gaisa
piesārņojumu”. Viens no tematiskās stratēģijas
secinājumiem ir tāds, ka jāturpina samazināt emisijas, ko
rada transporta nozare (gaisa, jūras un sauszemes transports),
mājsaimniecības un enerģētikas, lauksaimniecības un
rūpniecības nozare, lai sasniegtu ES gaisa kvalitātei
izvirzītos mērķus. Šajā kontekstā uzdevums
samazināt emisijas no motoriem, kas uzstādīti autoceļiem
neparedzētai mobilajai tehnikai (ANMT), būtu jārisina kā
daļa no vispārējas stratēģijas. V posma emisiju
robežvērtības ir viens no pasākumiem, kura uzdevums ir
samazināt tādu gaisa piesārņotāju kā
makrodaļiņu piesārņotāji un tādu ozona prekursoru
kā slāpekļa oksīdi (NOx) un ogļūdeņraži
faktiskās ekspluatācijas emisijas. (9) Pasaules veselības
organizācija (PVO) 2012. gada 12. jūnijā ar savas
Starptautiskās Vēža izpētes aģentūras (IARC)
starpniecību pārklasificēja dīzeļmotora izplūdes
gāzes kā “kancerogēnas cilvēkiem” (1. grupa),
pamatojoties uz pietiekamiem pierādījumiem, ka to iedarbība ir
saistīta ar paaugstinātu plaušu vēža risku. (10) Lai sasniegtu Savienības
gaisa kvalitātei noteiktos mērķus, arī turpmāk
jāstrādā, lai samazinātu motoru radītās emisijas.
Šajā nolūkā būtu jāsniedz skaidra informācija
izgatavotājiem par emisiju robežvērtībām nākotnē
un jānodrošina pienācīgs sagatavošanās laiks, kurā
panākt atbilstību šīm vērtībām un veikt
vajadzīgo tehnisko pilnveidošanu. (11) Nosakot emisiju
robežvērtības, ir svarīgi ņemt vērā ietekmi uz
tirgu un izgatavotāju konkurētspēju, tiešās un
netiešās izmaksas uzņēmumiem un ieguvumus, kas rodas,
sekmējot inovāciju, uzlabojot gaisa kvalitāti, samazinot
veselības aprūpes izmaksas un pagarinot paredzamo dzīves ilgumu. (12) Emisijas no autoceļiem
neparedzētas mobilās tehnikas ir ievērojama daļa no
kopējām cilvēku radītajām dažu indīgu
atmosfēras piesārņotāju emisijām. Motori, kas rada
ievērojamu daļu gaisa piesārņojuma, izdalot
slāpekļa oksīdus (NOx) un cietās daļiņas (PM),
būtu jāiekļauj jauno emisiju robežvērtību noteikumu
darbības jomā. (13) Komisijai būtu
jāuzrauga emisijas, kas pagaidām netiek regulētas un kas rodas
jaunu degvielas formulu, motoru tehnoloģiju un emisiju kontroles
sistēmu plašākas izmantošanas rezultātā. Tāpat
Komisijai vajadzības gadījumā būtu jāiesniedz
priekšlikums Eiropas Parlamentam un Padomei par šādu emisiju
regulējumu. (14) Ir pareizi veicināt
alternatīvās degvielas transportlīdzekļu ieviešanu, kas var
radīt zemas NOx un makrodaļiņu emisijas. Tādējādi
kopējo ogļūdeņražu robežvērtības būtu
jāpielāgo, ņemot vērā metānu nesaturošus
ogļūdeņražus un metāna emisijas. (15) Lai nodrošinātu sīku
makrodaļiņu piesārņotāju (0,1 μm un
mazāk) emisiju kontroli, Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt
tādu pieeju makrodaļiņu piesārņotāju
emisijām, kuras pamatā ir skaits, ne tikai pašlaik izmantoto pieeju,
kuras pamatā ir masa. Tādā pieejā makrodaļiņu
emisijām, kuras pamatā ir skaits, būtu jāizmanto ANO
Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Makrodaļiņu
mērīšanas programmas (PMP) rezultāti, un šai pieejai
vajadzētu būt atbilstīgai pašreizējiem
vērienīgajiem mērķiem vides jomā. (16) Lai sasniegtu šos vides
aizsardzības mērķus, jānorāda, ka makrodaļiņu
skaita robežvērtības varētu atspoguļot pašlaik sasniegtos
makrodaļiņu filtru darbības augstākos līmeņus,
izmantojot vislabāko pieejamo tehnoloģiju. (17) Komisijai būtu
jāpieņem starptautiski saskaņoti testēšanas cikli testa
procedūrā, kas nodrošina ES tipa apstiprinājuma emisiju
regulējuma pamatu. Būtu jāņem vērā arī
pārnēsājamo emisijas mērīšanas sistēmu
izmantošana ekspluatācijā faktiski radīto emisiju kontrolei. (18) Lai labāk kontrolētu
ekspluatācijas radītās faktiskās emisijas un sagatavotu
ekspluatācijas atbilstības procesu, saskaņā ar
atbilstīgu laika grafiku būtu jāpieņem testēšanas
metodoloģija emisiju raksturlielumu prasību kontrolei, izmantojot
pārnēsājamas emisijas mērīšanas sistēmas. (19) Pēcapstrādes
sistēmas pareiza darbība, jo īpaši NOx gadījumā, ir
pamatprasība piesārņotāju emisiju noteikto ierobežojumu
izpildei. Šajā kontekstā būtu jāievieš pasākumi, kas
garantē, ka sistēmas, kas ir atkarīgas no izmantotā reaģenta,
darbojas pareizi. (20) Motorus, kas atbilst jauno
noteikumu par emisiju robežvērtībām un ES tipa
apstiprinājuma procedūrām darbības jomai un ir
iekļauti tajos, vajadzētu atļaut laist tirgū
dalībvalstīs; uz minētajiem motoriem nebūtu
jāattiecina nekādas citas valsts emisiju prasības.
Dalībvalstij, kas piešķir apstiprinājumus, būtu jāveic
nepieciešamie verifikācijas pasākumi, lai nodrošinātu to motoru
identifikāciju, kas izgatavoti atbilstoši katram ES tipa
apstiprinājumam. (21) Būtu jāpiešķir
ierobežots skaits izņēmumu, lai atrisinātu konkrētās
vajadzības saistībā ar bruņotajiem spēkiem,
loģistikas apgādes ierobežojumiem, prototipu pārbaudi uz vietas
un tehnikas izmantošanu sprādzienbīstamā vidē. (22) Valsts iestāžu
pienākumi, kas izklāstīti šajā regulā noteiktajos
tirgus uzraudzības noteikumos, ir konkrētāki par
attiecīgajiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 765/2008[15] noteikumiem. (23) Lai nodrošinātu, ka vienu
no ES tipa apstiprinājuma sistēmas stūrakmeņiem —
ražošanas atbilstības uzraudzības procedūru — īsteno
pareizi un tā pareizi darbojas, kompetentai iestādei vai
attiecīgi kvalificētam tehniskam dienestam, kas pilnvarots šajā
nolūkā, būtu regulāri jāpārbauda
izgatavotāji. (24) Savienība ir
līgumslēdzēja puse ANO Eiropas Ekonomikas komisijas
Nolīgumam par vienotu tehnisko prasību pieņemšanu riteņu
transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var
uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos, un
par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai,
kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām
(“Pārskatītais 1958. gada nolīgums”). (25) Tādējādi
ANO/EEK noteikumi un to grozījumi, par kuriem Savienība ir
nobalsojusi vai kuriem Savienība ir pievienojusies, piemērojot
Lēmumu 97/836/EK, būtu jāatzīst par
līdzvērtīgiem ES tipa apstiprinājumiem, kas piešķirti
atbilstoši šai regulai. Attiecīgi Komisijai vajadzētu būt
tiesībām pieņemt deleģētos aktus, lai noteiktu, kuri
ANO/EEK noteikumi attieksies uz ES tipa apstiprinājumiem. (26) Lai nodrošinātu
vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu
jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Šīs pilnvaras
būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes
Regulu (ES) Nr. 182/2011[16]. (27) Lai papildinātu šo regulu
ar papildu tehnisko informāciju, tiesības pieņemt tiesību
aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību
290. pantu būtu jādeleģē Komisijai attiecībā
uz motoru saimēm, iejaukšanos darbībā, ekspluatācijā
radīto emisiju raksturlielumu kontroli, tehniskajiem testiem un
mērījumu procedūrām, ražošanas atbilstību, motora
atgāzu pēcapstrādes sistēmas atsevišķu piegādi,
motoriem uz vietas veicamu pārbaužu nolūkā, motoriem
izmantošanai sprādzienbīstamā vidē, motora tipa
apstiprinājumu līdzvērtību, informāciju, kas
paredzēta OAI un tiešajiem lietotājiem, paštestēšanu, tehnisko
dienestu standartiem un novērtēšanu, pilnībā un
daļēji ar gāzi darbināmiem motoriem, daļiņu
skaita mērījumiem un testa cikliem. Ir īpaši būtiski, lai
Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanas,
tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un
izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina
vienlaicīga, laikus veikta un atbilstīga attiecīgo dokumentu
nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. (28) Dalībvalstīm
būtu jāpieņem noteikumi par sankcijām, kas
piemērojamas par šīs regulas pārkāpumiem, un
jānodrošina, lai tās tiktu īstenotas. Minētajām
sankcijām vajadzētu būt iedarbīgām,
samērīgām un atturošām. (29) Ņemot vērā
notiekošo tehnisko progresu un jaunākos konstatējumus
pētniecības un inovācijas jomā, ir lietderīgi
apzināt turpmākas piesārņotāju emisiju
samazināšanas iespējas no motoriem, kas uzstādīti
autoceļiem neparedzētai mobilajai tehnikai. Šie novērtējumi
būtu jākoncentrē uz tām motoru kategorijām, kas
šīs regulas darbības jomā ir iekļautas pirmo reizi, kā
arī uz tām motoru kategorijām, kuru emisiju
robežvērtības atbilstoši šai regulai saglabājas nemainīgas. (30) Lai nodrošinātu
skaidrību, prognozējamību, racionalitāti un
vienkāršošanu, kā arī lai samazinātu slogu motoru un
tehnikas izgatavotājiem, šajā regulā vajadzētu būt
tikai nelielam skaitam īstenošanas posmu attiecībā uz jaunu
emisiju līmeņu ieviešanu un tipa apstiprinājuma
procedūrām. Ļoti būtiski ir laikus noteikt prasības,
nodrošinot pietiekami daudz laika izgatavotājiem, lai
izstrādātu, pārbaudītu un ieviestu tehniskos
risinājumus sērijveida motoriem, kā arī izgatavotājiem
un dalībvalstu apstiprinātājiestādēm, lai ieviestu
nepieciešamās administratīvās sistēmas. (31) Direktīva 97/68/EK
vairākkārt ir būtiski grozīta. Skaidrības,
prognozējamības, racionalitātes un vienkāršošanas
nolūkā Direktīva 97/68/EK būtu jāaizstāj ar
regulu un nelielu skaitu deleģēto un īstenošanas aktu. Regulas
izmantošana nodrošinātu, ka attiecīgie noteikumi ir tieši
piemērojami attiecībā uz izgatavotājiem,
apstiprinātājiestādēm un tehniskajiem dienestiem un ka tos
var atjaunināt daudz ātrāk un efektīvāk, lai
labāk ņemtu vērā tehnisko progresu. (32) Ar šo regulu ieviestās
jaunās reglamentējošās sistēmas piemērošanas
rezultātā Direktīva 97/68/EK būtu jāatceļ no
2017. gada 1. janvāra. Šim datumam būtu jādod pietiekami
daudz laika nozarei, lai pielāgotos šajā regulā
paredzētajiem jaunajiem noteikumiem un saskaņā ar šo regulu
pieņemtajos deleģētajos un īstenošanas aktos
noteiktajām tehniskajām specifikācijām un
administratīvajiem noteikumiem. (33) Ņemot vērā to,
ka šīs regulas mērķus — proti, ieviest saskaņotus
noteikumus par administratīvām un tehniskām prasībām
saistībā ar emisiju robežvērtībām un ES tipa
apstiprinājuma procedūrām attiecībā uz motoriem, ko
uzstāda autoceļiem neparedzētai mobilajai tehnikai, – nevar
pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka
to mēroga un ietekmes dēļ minētos mērķus var
labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var
pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas
Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu.
Saskaņā ar minētajā pantā noteikto
proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos
pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. I NODAĻA PRIEKŠMETS, DARBĪBAS JOMA UN
DEFINĪCIJAS 1. pants Priekšmets Šajā regulā noteiktas gāzveida
piesārņotāju un cieto daļiņu emisiju
robežvērtības, kā arī administratīvās un
tehniskās prasības attiecībā uz ES tipa apstiprināšanu
visiem motora tipiem un motoru saimēm, kas minēti 2. panta
1. punktā. Šajā regulā noteiktas arī
tirgus uzraudzības prasības motoriem, ko uzstāda vai ko
paredzēts uzstādīt autoceļiem neparedzētai mobilajai
tehnikai un uz ko attiecas ES tipa apstiprinājums. 2. pants Darbības joma 1. Šo regulu piemēro visiem
motoriem, kas norādīti 4. pantā un kas ir
uzstādīti vai ko paredzēts uzstādīt autoceļiem
neparedzētai mobilajai tehnikai, izņemot motorus, kas paredzēti
eksportam uz trešām valstīm. 2. Šo regulu nepiemēro
motoriem, kas paredzēti: (a)
lai virzītu transportlīdzekļus,
kā definēts 3. panta 13. punktā Eiropas Parlamenta un
Padomes Direktīvā 2007/46/EK[17]; (b)
lai virzītu lauksaimniecības un
mežsaimniecības transportlīdzekļus, kā definēts 3. panta
11. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES)
Nr. 167/2013[18]; (c)
stacionāriem agregātiem; (d)
jūras kuģiem, kam nepieciešams
spēkā esošs kuģošanas navigācijas vai drošības
sertifikāts; (e)
tādu iekšējo ūdensceļu
kuģu piedziņai, kuru lietderīgā jauda ir mazāka
nekā 37 kW; (f)
atpūtas kuģiem, kā definēts
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2013/53/ES[19]; (g)
gaisa kuģiem; (h)
jebkādiem atpūtas
transportlīdzekļiem, izņemot aerokamanas, kvadraciklus (ATV)
un bezceļu izklaides transportlīdzekļus (SbS); (i)
transportlīdzekļiem un tehnikai, ko
paredzēts izmantot tikai sacīkstēs; (j)
transportlīdzekļu vai agregātu
samazināta mēroga modeļiem vai samazināta mēroga
kopijām, ja šo modeļu vai kopiju lietderīgā jauda ir
mazāka nekā 19 kW. 3. pants Definīcijas Šajā
regulā piemēro šādas definīcijas: (1)
“autoceļiem neparedzēta mobilā tehnika” ir jebkurš mobils
mehānisms, pārvietojama iekārta vai transportlīdzeklis ar
virsbūvi vai riteņiem vai bez tiem, kas nav paredzēts pasažieru
vai kravu autopārvadājumiem; tajā ietilpst tehnika, kas
uzstādīta uz tādu transportlīdzekļu šasijas, ar ko
paredzēts veikt pasažieru vai kravu autopārvadājumus; (2)
“ES tipa apstiprinājums” ir procedūra, ar ko
apstiprinātājiestāde apliecina, ka motora tips vai motoru saime
atbilst attiecīgajiem šīs regulas administratīvajiem noteikumiem
un tehniskajām prasībām; (3)
“gāzveida piesārņotāji” ir oglekļa monoksīds
(CO), kopējie ogļūdeņraži (HC) un slāpekļa
oksīdi (NOx), ar ko saprot slāpekļa oksīdu (NO) un
slāpekļa dioksīdu (NO2), kuru izsaka kā
slāpekļa dioksīda (NO2) ekvivalentu; (4)
“cietās daļiņas (PM)” ir jebkuras vielas, ko savāc
noteiktā filtrējošā vidē pēc tam, kad motora
izplūdes gāzes ir atšķaidītas ar tīru filtrētu
gaisu tā, lai temperatūra nepārsniegtu 325 K (52 °C); (5)
“daļiņu skaits (PN)” ir tādu cieto daļiņu
skaits, kuru diametrs ir lielāks nekā 23 nm; (6)
“motors” ir enerģijas pārveidotājs (izņemot gāzes
turbīnu), kurā degvielas sadegšana notiek šaurā telpā,
radot gāzu izplešanos, ko tieši izmanto, lai nodrošinātu
mehānisko jaudu, un kuram var piešķirt ES tipa apstiprinājumu;
tajā ietilpst emisiju kontroles sistēma un diagnostikas
pieslēgvieta (aparatūra un paziņojumi) starp motora
sistēmas elektronisko vadības bloku(-iem) (ECU) un
jebkādu citu jaudas piedziņas ķēdi vai
transportlīdzekļa vadības bloku, kas nepieciešams, lai atbilstu
II un III nodaļas prasībām; (7)
“motora tips” ir motoru specifikācija, kas neatšķiras pēc
būtiskiem motora parametriem; (8)
“motoru saime” ir izgatavotāja tādu motoru tipu grupējums,
kuriem to konstrukcijas dēļ ir līdzīgi izplūdes
gāzu emisijas raksturlielumi un kuri atbilst piemērojamajām
emisiju robežvērtībām; (9)
“cilmes motors” ir motora tips, kas no motoru saimes atlasīts tā, ka
tā emisijas raksturlielumi ir raksturīgi attiecīgās saimes
motoriem; (10)
“kompresijaizdedzes (KA) motors” ir motors, kura darbības pamatā ir
kompresijaizdedzes princips; (11)
“dzirksteļaizdedzes (DA) motors” ir motors, kura darbības pamatā
ir dzirksteļaizdedzes princips; (12)
“divu degvielu motors” ir motors, kas ir projektēts tā, lai
vienlaikus darbotos gan ar šķidro degvielu, gan ar gāzveida degvielu;
abu degvielu patēriņš tiek mērīts atsevišķi,
turklāt vienas degvielas patēriņš attiecībā pret otru
var atšķirties atkarībā no ekspluatācijas
apstākļiem; (13)
“vienas degvielas motors” ir motors, kas nav divu degvielu motors, kā
definēts 12. punktā; (14)
“šķidrā degviela” ir degviela, kas standarta
apkārtējās vides apstākļos[20] ir šķidrā
stāvoklī; (15)
“gāzveida degviela” ir jebkura degviela, kas standarta
apkārtējās vides apstākļos ir pilnībā
gāzveida20; (16)
“gāzes enerģijas koeficients (GER)” divu degvielu motora
gadījumā ir gāzveida degvielas enerģijas satura
attiecība pret abu degvielu enerģijas saturu; vienas degvielas motoru
gadījumā GER definēts vai nu kā 1, vai 0
saskaņā ar degvielas tipu; (17)
“motors ar mainīgu griešanās ātrumu” ir motors, kas nav motors
ar nemainīgu griešanās ātrumu, kā definēts
18. punktā; (18)
“motors ar nemainīgu griešanās ātrumu” ir motors, kura tipa
apstiprinājums ir ierobežots uz darbību ar nemainīgu
griešanās ātrumu, izņemot motorus, kuru nemainīga
griešanās ātruma regulēšanas funkcija ir noņemta vai
atspējota; motoram ar nemainīgu griešanās ātrumu var paredzēt
tukšgaitas griešanās ātrumu, ko var izmantot, uzsākot vai apturot
darbību; motoru ar nemainīgu griešanās ātrumu var
aprīkot ar regulatoru, kuru var iestatīt alternatīvos
griešanās ātrumos, kad motors ir apturēts; (19)
“darbība ar nemainīgu griešanās ātrumu” ir motora
darbība, izmantojot regulatoru, kas automātiski kontrolē
operatora pieprasījumu saglabāt motora griešanās ātrumu pat
slodzes izmaiņu gadījumā; (20)
“pārnēsājams DA motors” ir DA motors, kas atbilst vismaz vienai
no šādām prasībām: a)
to izmanto iekārtā, kuru nes operators visā tai paredzēto
funkciju izpildes laikā; b)
to izmanto iekārtā, kura darbojas dažādos stāvokļos,
piemēram, apgriezta otrādi vai pagriezta sānis, lai veiktu tai
paredzētās funkcijas; c)
motors jāizmanto iekārtā, kuras masa ar motoru bez degvielas ir
mazāka par 20 kg un kura atbilst vismaz vienam no šādiem
nosacījumiem: i)
tās operators iekārtu balsta vai arī to nes visā tai
paredzēto funkciju izpildes laikā; ii)
tās operators iekārtu balsta vai noteiktā pozīcijā
vada visā tai paredzēto funkciju izpildes laikā; iii)
to izmanto ģeneratoram vai sūknim; (21)
“galvenais motors” ir motors, ar kuru paredzēts tieši vai netieši
nodrošināt piedziņu tādas autoceļiem neparedzētas
mobilās tehnikas tipam, kas definēta 1. punktā; (22)
“palīgmotors” ir motors, kas uzstādīts vai ko paredzēts
uzstādīt autoceļiem neparedzētai mobilajai tehnikai vai uz
tās un kas nav galvenais motors; (23)
“lietderīgā jauda” ir motora jauda, kas iegūta testa stendā
kloķvārpstas galā vai tās ekvivalents, kas
izmērīts saskaņā ar metodi iekšdedzes motoru jaudas
mērīšanai, kā noteikts ANO/EEK noteikumos Nr. 120,
izmantojot standartdegvielu, kas norādīta 24. panta
2. punktā; (24)
“standarta jauda” ir lietderīgā jauda, ko izmanto, lai noteiktu
motora piemērojamās emisiju robežvērtības; (25)
“nominālā lietderīgā jauda” ir lietderīgā jauda,
ko motora izgatavotājs deklarējis pie nominālā
griešanās ātruma; (26)
“maksimālā lietderīgā jauda” ir augstākā
lietderīgās jaudas vērtība motora tipa nominālajā
pilnas slodzes jaudas līknē; (27)
“nominālais griešanās ātrums” ir motora griešanās
ātrums, kurā saskaņā ar izgatavotāja paziņojumu
tiek nodrošināta nominālā jauda; (28)
“motora izgatavošanas datums” ir datums (norādīts kā
mēnesis un gads), kad motors izturējis pēdējo pārbaudi
pēc noņemšanas no ražošanas līnijas un motors ir gatavs
nosūtīšanai vai novietošanai noliktavā; (29)
“pārejas periods” ir pirmie astoņpadsmit mēneši pēc
V posma obligātās ieviešanas dienas, kā norādīts
17. panta 2. punktā; (30)
“pārejas perioda motors” ir motors, kura motora izgatavošanas datums ir
pirms 17. panta 2. punktā minēto motoru tirgū laišanas
dienas un kurš atbilst jebkurai no šādām prasībām: a) tas atbilst jaunākajām
piemērojamajām emisiju robežvērtībām, kas
definētas attiecīgajos tiesību aktos, kurus piemēro
šīs regulas spēkā stāšanās dienā, vai b) tas šīs regulas spēkā
stāšanās dienā netika reglamentēts Savienības
līmenī; (31)
“mehānisma izgatavošanas datums” ir gads, kurš norādīts uz
mehānisma tiesību aktos noteiktā marķējuma, vai
tiesību aktos noteiktā marķējuma neesamības
gadījumā – gads, kurā mehānisms izturējis
pēdējo pārbaudi pēc tā noņemšanas no ražošanas
līnijas; (32)
“iekšējo ūdensceļu kuģis” ir kuģis, kas ietilpst
Direktīvas 2006/87/EK darbības jomā; (33)
“ģeneratoru iekārta” ir neatkarīga autoceļiem
neparedzēta mobilā tehnika, kas nav daļa no piedziņas un
kas galvenokārt paredzēta elektroenerģijas ražošanai; (34)
“stacionāra tehnika” ir tehnika, ko paredzēts pastāvīgi
uzstādīt vienā vietā tās pirmajā lietošanas
veidā un ko nav paredzēts pārvietot pa ceļu vai citur,
izņemot transportēšanu no izgatavošanas vietas uz pirmās
uzstādīšanas vietu; (35)
“pastāvīgi uzstādīts” ir pieskrūvēts vai
citādi efektīvi nostiprināts, lai to nevarētu noņemt
bez darbarīku vai iekārtu izmantošanas, pie pamata vai
alternatīva stiprinājuma, kas paredzēts motora darbības
veikšanai vienā atrašanās vietā ēkā, celtnē,
iekārtā vai instalācijā; (36)
“samazināta mēroga modelis/kopija” ir mehānisma vai
transportlīdzekļa modelis vai kopija, kas izgatavots mazākā
mērogā nekā tā oriģināls izklaidējošā
nolūkā; (37)
“aerokamanas” ir pašgājējs mehānisms, kas paredzēts
braukšanai pa bezceļu apvidu galvenokārt pa sniegu, ko darbina ar
kāpurķēdēm, tām saskaroties ar sniegu, un ko vada ar
slēpi vai slēpēm, tām saskaroties ar sniegu, un tā
maksimālā pašmasa darba kārtībā ir 454 kg
(ieskaitot standarta aprīkojumu, dzesētāju, smērvielas,
degvielu, instrumentus un 75 kg smagu vadītāju, taču
neieskaitot papildu aksesuārus); (38)
“kvadracikls (ATV)” ir motorizēts transportlīdzeklis, kuru uz
priekšu virza motors, kurš galvenokārt paredzēts braukšanai pa bezceļu
virsmu ar četriem vai vairāk riteņiem ar zemspiediena
riepām, kuram ir sēdeklis, kas konstruēts tā, lai uz
tā jāteniski sēdētu tikai vadītājs, vai arī
sēdeklis, kas konstruēts tā, lai uz tā jāteniski
sēdētu vadītājs, un sēdeklis, kas paredzēts ne vairāk
kā vienam pasažierim, un stūres stienis stūrēšanai; (39)
“bezceļu izklaides transportlīdzeklis (SbS)” ir
pašgājējs, operatora vadīts transportlīdzeklis bez
locīklas, kurš galvenokārt paredzēts braukšanai pa bezceļu
virsmu ar četriem vai vairāk riteņiem, kura minimālā
pašmasa darba kārtībā ir 300 kg (ieskaitot standarta
aprīkojumu, dzesētāju, smērvielas, degvielu, instrumentus
un 75 kg smagu vadītāju, taču neieskaitot papildu aksesuārus)
un maksimālais projektētais ātrums ir 25 km/h vai
vairāk; turklāt tas paredzēts, lai pārvadātu personas
un/vai kravu, kā arī vilktu un stumtu aprīkojumu, un to vada ar
vadības ierīci, kas nav stūres stienis, tas paredzēts
izklaidējošiem vai pakalpojumu sniegšanas nolūkiem, un ar to
pārvadā ne vairāk kā 6 personas, ieskaitot
vadītāju, kas sēž viens otram blakus uz viena vai vairākiem
sēdekļiem, kuri nav seglveida sēdekļi; (40)
“automotrisa” ir dzelzceļa transportlīdzeklis, kas paredzēts,
lai nodrošinātu vai nu tieši ar saviem riteņiem, vai netieši ar citu
dzelzceļa transportlīdzekļu riteņiem dzinējspēku,
lai virzītos uz priekšu, un kas ir īpaši paredzēts preču
vai pasažieru vai arī gan preču, gan pasažieru pārvadāšanai
un kas nav lokomotīve; (41)
“lokomotīve” ir dzelzceļa transportlīdzeklis, kas
paredzēts, lai nodrošinātu vai nu tieši ar saviem riteņiem, vai
netieši ar citu dzelzceļa transportlīdzekļu riteņiem
dzinējspēku, lai virzītos uz priekšu un lai virzītu uz
priekšu citus dzelzceļa transportlīdzekļus, kuri paredzēti
kravu, pasažieru un cita aprīkojuma pārvadāšanai, un kas pats
nav paredzēts vai konstruēts kravu vai pasažieru (izņemot tos,
kas apkalpo lokomotīvi) pārvadāšanai; (42)
“dzelzceļa palīgtransportlīdzeklis” ir dzelzceļa
transportlīdzeklis, kas nav ne automotrisa, kā definēts
40. punktā, ne lokomotīve, kā definēts
41. punktā, tostarp (bet ne tikai) ir dzelzceļa
transportlīdzeklis, kas īpaši paredzēts, lai veiktu
uzturēšanas darbus vai būvdarbus, vai pacelšanas darbības
saistībā ar sliedēm vai citu dzelzceļa infrastruktūru; (43)
“dzelzceļa transportlīdzeklis” ir autoceļiem neparedzētas
mobilās tehnikas tips, kas darbojas tikai uz dzelzceļa sliedēm; (44)
“darīt pieejamu tirgū” ir par samaksu vai bez maksas
piegādāt kādu motoru, kas definēts 6. punktā,
izplatīšanai vai izmantošanai Savienības tirgū, veicot komercdarbību; (45)
“laist tirgū” nozīmē motoru, kas definēts
6. punktā, pirmo reizi darīt pieejamu Savienības
tirgū; (46)
“izgatavotājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas
apstiprinātājiestādei atbild par visiem motora ES tipa
apstiprināšanas vai atļaujas izsniegšanas procesa aspektiem, par
motora ražošanas atbilstības nodrošināšanu un kas ir arī
atbildīga par izgatavoto motoru tirgus uzraudzības jautājumiem
neatkarīgi no tā, vai tā ir vai nav tieši iesaistīta visos
tā motora konstruēšanas un izgatavošanas posmos, uz ko attiecas
apstiprināšanas process; (47)
“izgatavotāja pārstāvis” ir jebkura fiziska vai juridiska
persona, kas ir reģistrēta Savienībā un ko
izgatavotājs ir pienācīgi pilnvarojis, lai tā
izgatavotāju pārstāvētu jautājumos saistībā
ar apstiprinātājiestādi vai tirgus uzraudzības iestādi
un izgatavotāja vārdā darbotos, risinot jautājumus, uz ko
attiecas šī regula; (48)
“importētājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas ir
reģistrēta Savienībā un kas laiž tirgū
6. punktā definētu motoru no trešās valsts neatkarīgi
no tā, vai motors jau ir uzstādīts tehnikā vai nav; (49)
“izplatītājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona piegādes
ķēdē, kas nav izgatavotājs vai importētājs un kas
dara pieejamu tirgū motoru, kas definēts 6. punktā; (50)
“ekonomikas dalībnieks” ir izgatavotājs, kā definēts
46. punktā, izgatavotāja pārstāvis, kā
definēts 47. punktā, importētājs, kā
definēts 48. punktā, vai izplatītājs, kā
definēts 49. punktā; (51)
“oriģinālā aprīkojuma izgatavotājs (OAI)” ir
autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas izgatavotājs; (52)
“apstiprinātājiestāde” ir dalībvalsts iestāde, kuru ir
izveidojusi vai nozīmējusi dalībvalsts, par kuru
dalībvalsts ir paziņojusi Komisijai un kuras kompetencē ir visi
motora tipa vai motoru saimes apstiprināšanas aspekti, atļauju
piešķiršanas process, apstiprinājuma sertifikātu izsniegšana
un — vajadzības gadījumā — to atsaukšana vai
noraidīšana, kontaktpunkta funkcijas attiecībās ar citu
dalībvalstu apstiprinātājiestādēm, tehnisko dienestu
pilnvarošana, un kurai ir arī jānodrošina, lai izgatavotājs
pildītu savus pienākumus attiecībā uz ražošanas
atbilstību; (53)
“tehniskais dienests” ir organizācija vai struktūra, ko
dalībvalsts apstiprinātājiestāde ir pilnvarojusi kā
testu laboratoriju, lai veiktu testus, vai kā atbilstības
novērtēšanas struktūru, lai apstiprinātājiestādes
uzdevumā veiktu sākotnējo novērtēšanu un citus testus
vai pārbaudes, joprojām pastāvot iespējai, ka apstiprinātājiestāde
pati var veikt šīs funkcijas; (54)
“tirgus uzraudzība” ir valsts iestāžu veiktās darbības un
īstenotie pasākumi, lai nodrošinātu, ka motori, kas darīti
pieejami tirgū, atbilst attiecīgajos Savienības
saskaņošanas tiesību aktos noteiktajām prasībām un neapdraud
veselību vai vidi vai nepakļauj riskam nevienu citu sabiedrisko interešu
aizsardzības aspektu; (55)
“tirgus uzraudzības iestāde” ir dalībvalsts iestāde, kas ir
atbildīga par tirgus uzraudzības veikšanu tās teritorijā; (56)
“valsts iestāde” ir apstiprinātājiestāde vai jebkura cita
iestāde, kura dalībvalstī ir iesaistīta tirgus
uzraudzības, robežkontroles vai tirgū laišanas darbībās
attiecībā uz motoriem, ko uzstāda autoceļiem
neparedzētai mobilajai tehnikai, un ir par šīm darbībām
atbildīga; (57)
“tiešais lietotājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, izņemot
izgatavotāju, OAI, importētāju vai izplatītāju, kas
atbild par motora ekspluatāciju, kad tas uzstādīts
kādā autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas
tipā; (58)
“informācijas dokuments” ir dokuments, kas nosaka, kāda
informācija pretendentam ir jāsniedz; (59)
“informācijas mape” ir kopējā datu, rasējumu,
fotogrāfiju u. c. mape, ko pretendents iesniedz tehniskajam dienestam
vai apstiprinātājiestādei; (60)
“informācijas pakete” ir informācijas mape kopā ar testu
ziņojumiem vai citiem dokumentiem, ko tehniskais dienests vai
apstiprinātājiestāde, pildot savas funkcijas, ir pievienojuši
informācijas mapei; (61)
“informācijas paketes satura rādītājs” ir dokuments,
kurā ir uzskaitīts informācijas paketes saturs, atbilstīgi
numurējot vai citādi apzīmējot, lai skaidri identificētu
visas lapas; (62)
“izslēgšanas stratēģija” ir emisijas kontroles
stratēģija, kas samazina emisijas kontroles efektivitāti
apkārtējos vai motora darbības apstākļos, kādi
pastāv parastā mehānisma ekspluatācijas laikā vai
ārpus ES tipa apstiprinājuma testa procedūras; (63)
“emisiju kontroles sistēma” ir jebkura ierīce, sistēma vai
konstrukcijas elements, ar kuru kontrolē vai samazina emisijas; (64)
“degvielas padeves sistēma” ir visi komponenti, ko izmanto degvielas
mērīšanai un degmaisījuma sagatavošanai; (65)
“elektroniskais vadības bloks” ir motora elektroniskā ierīce,
kas ir daļa no emisiju kontroles sistēmas un izmanto datus no motora
sensoriem, lai kontrolētu motora parametrus; (66)
“atgāzu pēcapstrādes sistēma” ir katalizators, cieto
daļiņu filtrs, deNOx sistēma, kombinēts deNOx
cieto daļiņu filtrs vai ikviena cita emisijas samazinoša ierīce,
kas ir daļa no emisiju kontroles sistēmas, bet ir uzstādīta
lejpus motora izplūdes vārstiem, izņemot izplūdes gāzu
recirkulāciju (EGR) un turbokompresorus; (67)
“izplūdes gāzu recirkulācija (EGR)” ir tehnoloģija,
kas ir daļa no emisiju kontroles sistēmas un samazina emisijas,
novirzot izplūdes gāzes, kas ir izspiestas no sadegšanas
kameras(-ām), atpakaļ motorā, lai tās sajauktos ar
ienākošo gaisu pirms sadegšanas vai tās laikā, izņemot
gāzu sadales fāzu izmantošanu, lai sadegšanas kamerā(s)
palielinātu atlikušās izplūdes gāzes apjomu, kas sajaucas
ar ienākošo gaisu pirms sadegšanas vai tās laikā; (68)
“iejaukšanās darbībā” ir motora emisiju kontroles sistēmas,
tostarp jebkādas programmatūras vai citu šo sistēmu vadības
bloku, dezaktivēšana, pielāgošana vai mainīšana, kā
rezultātā, ar nolūku vai nejauši, pasliktinās motora
emisiju raksturlielumi; (69)
“testa cikls” ir secīgi testa punkti, katrs ar noteiktu motora
griešanās ātrumu un griezes momentu, ko motors veic testa laikā
stacionārās fāzes vai pārejas fāzes
apstākļos; (70)
“testa cikls stacionārā fāzē” ir testa cikls, kurā
motora griešanās ātrums un griezes moments tiek uzturēts
galīgas nosacīti konstantu vērtību kopas ietvaros; testi
stacionārā fāzē ir vai nu diskrētā režīma
testi, vai pakāpeniski modālie testi; (71)
“testa cikls pārejas fāzē” ir testa cikls ar secīgām
normalizētām motora griešanās ātruma un griezes momenta
vērtībām, kas mainās ik sekundi; (72)
“paštestēšana” ir testu veikšana savās telpās, testu
rezultātu reģistrēšana un pārskata iesniegšana, ietverot
secinājumus, ko izgatavotājs, kurš pilnvarots kā tehniskais
dienests konkrētu prasību atbilstības novērtēšanai,
iesniedz apstiprinātājiestādei; (73)
“karteris” ir norobežotas telpas motorā vai ārpus tā, kas
savienotas ar eļļas tvertni, izmantojot iekšējus vai
ārējus cauruļvadus, caur kuriem var izplūst gāzes un
tvaiki; (74)
“reģenerācija” ir notikums, kura laikā mainās emisiju
līmeņi, kamēr tiek atiestatīta pēcapstrādes
darbība, ko klasificē kā nepārtrauktu
reģenerāciju vai neregulāru (periodisku) reģenerāciju; (75)
“emisijas noturības periods” ir stundu skaits, ko izmanto nolietošanas
koeficientu noteikšanai; (76)
“nolietošanas koeficienti” ir koeficientu kopums, kas norāda uz
attiecību starp emisijām emisijas noturības perioda
sākumā un beigās; (77)
“virtuāla testēšana” ir datorsimulācijas, tostarp
aprēķini, kas veikti, lai uzskatāmi parādītu motora
veiktspējas līmeni, kā palīglīdzeklis lēmumu pieņemšanā
bez fiziska motora izmantošanas nepieciešamības; (78)
“starpātruma piemērošana” ir pielietojums DA motoros, izņemot
pārnēsājamus DA motorus, kuros uzstādītajam motoram ir
paredzēts darboties ar griešanās ātrumu, kas ir būtiski
zemāks par 3600 apgriezieniem minūtē; (79)
“nomināla griešanās ātruma piemērošana” ir pielietojums DA
motoros, izņemot pārnēsājamus DA motorus, kuros
uzstādītajam motoram ir paredzēts darboties ar nominālu
griešanās ātrumu, kas nomināli ir 3600 apgriezieni
minūtē vai vairāk. Komisija saskaņā ar 55. pantu ir
pilnvarota pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz 7.,
8., 19., 27., 74. un 76. punkta definīciju sīki
izstrādātām tehniskām specifikācijām. Šos
deleģētos aktus pieņem līdz [2016. gada
31. decembrim]. 4. pants Motoru kategorijas Šīs regulas vajadzībām
piemēro šādas motoru kategorijas, kas sīkāk iedalītas
I pielikumā norādītajās apakškategorijās: (1) “NRE kategorija”, kurā
ietilpst: (a)
motori autoceļiem neparedzētai mobilajai
tehnikai, kas paredzēti vai piemēroti virzībai pa ceļu vai
citādi, kas nav izslēgti atbilstoši 2. panta 2. punktam un
kas nav ietverti nevienā citā 2.–10. punktā
norādītajā kategorijā, (b)
motori, kuru standarta jauda ir mazāka
nekā 560 kW un kurus izmanto IWP, RLL vai RLR
kategorijas motoru vietā; (2) “NRG
kategorija”, kurā ietilpst motori, kuru standarta jauda ir lielāka
nekā 560 kW, izmantošanai tikai ģeneratoru iekārtās. Motorus
ģeneratoru iekārtām, izņemot tos, kuru raksturlielumi
atbilst pirmajā daļā norādītajiem raksturlielumiem,
ietver NRE vai NRS kategorijā atbilstoši to
raksturlielumiem; (3) “NRSh
kategorija”, kurā ietilpst pārnēsājami DA motori, kuru
standarta jauda ir mazāka nekā 19 kW, izmantošanai tikai
pārnēsājamā tehnikā; (4) “NRS
kategorija”, kurā ietilpst DA motori, kuru standarta jauda ir mazāka
nekā 56 kW un kuri nav iekļauti NRSh kategorijā; (5) “IWP
kategorija”, kurā ietilpst: (a)
motori izmantošanai tikai iekšējo
ūdensceļu kuģos to piedziņai vai kas paredzēti to piedziņai
un kuru standarta jauda ir 37 kW vai lielāka, (b)
motori, kuru standarta jauda ir lielāka
nekā 560 kW un kurus izmanto IWA kategorijas motoru
vietā, pamatojoties uz atbilstību 23. panta 8. punkta
prasībām; (6) “IWA
kategorija”, kurā ietilpst motori izmantošanai tikai iekšējo
ūdensceļu kuģos palīgdarbībām vai kas paredzēti
palīgdarbībām un kuru lietderīgā jauda ir lielāka
nekā 560 kW,. Palīgmotorus
iekšējo ūdensceļu kuģiem, izņemot tos, kuru
raksturlielumi atbilst pirmajā daļā norādītajiem
raksturlielumiem, ietver NRE vai NRS kategorijā atbilstoši
to raksturlielumiem; (7) “RLL
kategorija”, kurā ietilpst motori tikai izmantošanai lokomotīvēs
to piedziņai vai kas paredzēti to piedziņai; (8) “RLR
kategorija”, kurā ietilpst motori tikai izmantošanai automotrisās to piedziņai
vai kas paredzēti to piedziņai; (9) “SMB
kategorija”, kurā ietilpst DA motori, kas paredzēti tikai
izmantošanai aerokamanās. Motorus
aerokamanām, izņemot tos, kuru raksturlielumi atbilst pirmajā
daļā norādītajiem raksturlielumiem, ietver NRE
kategorijā; (10) “ATS
kategorija”, kurā ietilpst DA motori, kas paredzēti tikai izmantošanai
kvadraciklos un bezceļu izklaides transportlīdzekļos (ATV
un SbS). Motorus
ATV un SbS, izņemot tos, kuru raksturlielumi atbilst
pirmajā daļā norādītajiem raksturlielumiem, ietver NRE
kategorijā. Konkrētas kategorijas motoru, kuru
paredzēts izmantot, piemērojot mainīgu griešanās
ātrumu, var arī izmantot tās pašas kategorijas motora
vietā, ko paredzēts izmantot, piemērojot nemainīgu
griešanās ātrumu. IWP kategorijas motori ar mainīgu
griešanās ātrumu, ko izmanto, piemērojot nemainīgu
griešanās ātrumu, papildus atbilst attiecīgi 23. panta
7. punkta vai 23. panta 8. punkta prasībām. Motorus
dzelzceļa palīgtransportlīdzekļiem un automotrišu
palīgmotorus ietver NRE vai NRS kategorijā atbilstoši
to raksturlielumiem. II NODAĻA VISPĀRĒJI PIENĀKUMI 5. pants Dalībvalstu pienākumi 1. Dalībvalstis izveido vai
norīko apstiprināšanas jautājumos kompetentas
apstiprinātājiestādes un tirgus uzraudzības iestādes,
kas ir kompetentas jautājumos par tirgus uzraudzību saskaņā
ar šo regulu. Dalībvalstis informē Komisiju par šādu
iestāžu izveidi un norīkošanu. 2. Paziņojumā par
apstiprinātājiestādēm un tirgus uzraudzības
iestādēm norāda to nosaukumu, adresi, tostarp elektronisko
adresi, kā arī to kompetences jomu. Komisija savā
tīmekļa vietnē publicē apstiprinātājiestāžu
sarakstu un datus par tām. 3. Dalībvalstis atļauj
laist tirgū tikai tādus motorus, gan uzstādītus, gan
neuzstādītus tehnikai, uz ko attiecas derīgs ES tipa
apstiprinājums, kurš piešķirts saskaņā ar šo regulu. Dalībvalstis atļauj laist tirgū
tikai tādu tehniku, kurai ir uzstādīti motori, uz ko attiecas
derīgs ES tipa apstiprinājums, kurš piešķirts saskaņā
ar šo regulu. 4. Dalībvalstis neaizliedz,
neierobežo un netraucē laist tirgū motorus ar pamatojumu, kas
saistīts ar uzbūves un darbības aspektiem, uz kuriem attiecas
šī regula, ja tie atbilst tajā ietvertajām prasībām. 5. Dalībvalstis
organizē un veic tirgū nonākušu motoru tirgus uzraudzību un
kontroli saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr.
765/2008[21]
III nodaļu. 6. pants Apstiprinātājiestāžu
pienākumi 1. Apstiprinātājiestādes
nodrošina, lai izgatavotāji, kas iesniedz pieteikumus ES tipa
apstiprināšanai, pildītu tiem šajā regulā
paredzētās saistības. 2. Apstiprinātājiestādes
piešķir ES tipa apstiprinājumu tikai tiem motora tipiem vai motoru saimēm,
kas atbilst šīs regulas prasībām. 3. Apstiprinātājiestādes,
izmantojot Savienības centrālo administratīvo platformu, kas
minēta 41. pantā, dara publiski pieejamu visu to motora tipu un
motoru saimju reģistru, kam tās ir piešķīrušas ES tipa
apstiprinājumu, ietverot vismaz šādu informāciju: preču
zīme, izgatavotāja nosaukums, motora kategorija, tipa
apstiprinājuma numurs un tipa apstiprinājuma datums. 7. pants Tirgus uzraudzības darbības Attiecībā uz motoriem ar ES tipa
apstiprinājumu tirgus uzraudzības iestādes pietiekami plašā
mērogā un, pamatojoties uz piemērotiem paraugiem, veic motoru
dokumentārās pārbaudes un attiecīgos gadījumos —
fiziskās un laboratoriskās pārbaudes. Veicot minētās
darbības, tās ņem vērā noteiktos riska
novērtēšanas principus, jebkādas sūdzības un citu
saistīto informāciju. Tirgus uzraudzības iestādes var
pieprasīt ekonomikas dalībniekiem nodrošināt tādu dokumentu
un informācijas pieejamību, kā tās to uzskata par
vajadzīgu, lai īstenotu savas darbības. Ja ekonomikas dalībnieki iesniedz testa
ziņojumus vai atbilstības sertifikātus, tirgus uzraudzības
iestādes šādus ziņojumus vai sertifikātus
pienācīgi ņem vērā. 8. pants Izgatavotāju pienākumi 1. Izgatavotāji nodrošina,
ka, laižot tirgū motorus, tie ir izgatavoti un apstiprināti saskaņā
ar šīs regulas II un III nodaļā norādītajām
prasībām. 2. Motoru apstiprināšanas
nolūkos izgatavotāji, kas reģistrēti ārpus
Savienības, ieceļ vienu pārstāvi, kas reģistrēts
Savienībā, lai pārstāvētu viņus darījumos ar
apstiprinātājiestādi. 3. Izgatavotāji, kas
reģistrēti ārpus Savienības, tirgus uzraudzības
nolūkā ieceļ vienu pārstāvi, kurš reģistrēts
Savienībā un kurš var būt 2. punktā minētais
pārstāvis vai cits pārstāvis. 4. Izgatavotāji atbild
apstiprinātājiestādei par visiem apstiprināšanas procesa
aspektiem un ražošanas atbilstības nodrošināšanu neatkarīgi no
tā, vai viņi ir tieši iesaistīti visos motora izgatavošanas
posmos. 5. Atbilstīgi šai regulai
izgatavotāji nodrošina, lai būtu ieviestas procedūras, kas
nodrošina pastāvīgu atbilstību apstiprinātajam tipam
sērijveida ražošanā. Saskaņā ar VI nodaļu tiek
ņemtas vērā motora konstrukcijas vai raksturlielumu
izmaiņas, kā arī izmaiņas prasībās, uz kurām
atsaucoties deklarēta motora atbilstība. 6. Papildus
marķējumam, kas motoriem piestiprināts saskaņā ar
31. pantu, izgatavotāji uz motoriem, kas darīti pieejami
tirgū, norāda savu nosaukumu, reģistrēto tirdzniecības
nosaukumu vai reģistrēto preču zīmi un adresi
Savienībā, kur ar viņiem var sazināties, vai tad, ja tas
nav iespējams, to norāda uz iepakojuma vai dokumentā, kas
pievienots motoram. 7. Kamēr izgatavotāji
ir atbildīgi par motoru, tie nodrošina, ka tā uzglabāšanas vai
pārvadāšanas apstākļi negatīvi neietekmē tā
atbilstību II un III nodaļā norādītajām
prasībām. 9. pants Izgatavotāju pienākumi attiecībā
uz produktiem, kas neatbilst prasībām 1. Izgatavotāji, kuri
uzskata vai kuriem ir iemesls uzskatīt, ka motors, kas ir laists
tirgū, neatbilst šai regulai, nekavējoties veic izmeklēšanu
saistībā ar neatbilstības veidu un tās rašanās
varbūtību. Viņi veic korekcijas pasākumus, pamatojoties uz
izmeklēšanas rezultātu, lai nodrošinātu, ka ražošanā
esošajiem motoriem laikus ir panākta atbilstība ar apstiprināto
tipu vai saimi. Ja tas ir samērīgi ar neatbilstības veidu un
tās rašanās varbūtību, piemēro 38. panta
noteikumus. Neatkarīgi no pirmās daļas
prasībām izgatavotājam nav jāveic korekcijas pasākumi
attiecībā uz motoriem, kas neatbilst šai regulai tādu
pārveidojumu rezultātā, kas veikti pēc motora laišanas
tirgū un ko izgatavotājs nav pilnvarojis veikt. 2. Izgatavotājs to
nekavējoties dara zināmu apstiprinātājiestādei, kura
piešķīrusi apstiprinājumu, sniedzot šai iestādei
izsmeļošu informāciju jo īpaši par neatbilstību un par
jebkādiem veiktajiem korektīvajiem pasākumiem. 3. Izgatavotāji
uzglabā 21. panta 9. punktā minēto informācijas
paketi un 30. pantā minēto atbilstības sertifikātu
kopiju, nodrošinot, ka tie pieejami apstiprinātājiestādēm
10 gadu laikposmā pēc motora laišanas tirgū. 4. Izgatavotāji pēc
pamatota valsts iestādes pieprasījuma minētajai iestādei ar
apstiprinātājiestādes starpniecību iesniedz motora ES tipa
apstiprinājuma sertifikāta kopiju valodā, kas ir viegli
saprotama pieprasītājai iestādei. 10. pants Izgatavotāja pārstāvju
pienākumi saistībā ar tirgus uzraudzību Tirgus uzraudzības nolūkā izgatavotāja
pārstāvis veic uzdevumus, kas noteikti no izgatavotāja
saņemtajā pilnvarojumā. Ar minēto pilnvarojumu
pārstāvim ir ļauts veikt vismaz šādas darbības: (1) piekļūt
20. pantā minētajai informācijas mapei un
30. pantā minētajiem atbilstības sertifikātiem,
nodrošinot, ka tie var būt pieejami
apstiprinātājiestādēm 10 gadu laikposmā pēc
motora laišanas tirgū; (2) pēc
apstiprinātājiestādes pamatota pieprasījuma sniegt
minētajai iestādei visu nepieciešamo informāciju un
dokumentāciju, lai pierādītu motora izgatavošanas
atbilstību; (3) pēc
apstiprinātājiestāžu vai tirgus uzraudzības iestāžu
pieprasījuma sadarboties ar tām visās darbībās, kas
veiktas, lai novērstu jebkādu nopietnu drošības risku, kuru rada
motori, un uz ko attiecas viņu pilnvaras. 11. pants Importētāju pienākumi 1. Importētāji laiž
tirgū tikai atbilstošus motorus, kas saņēmuši ES tipa
apstiprinājumu. 2. Pirms tirgū tiek laists
motors, kam piešķirts ES tipa apstiprinājums, importētāji
nodrošina, lai būtu pieejama 21. panta 9. punktam atbilstoša
informācijas pakete un lai motoram būtu vajadzīgais
marķējums, un tas atbilstu 8. panta 6. punktam. 3. Importētāji
10 gadu laikposmā pēc motora laišanas tirgū glabā
atbilstības sertifikāta kopiju, nodrošinot, ka tas ir pieejams
apstiprinātājiestādēm un tirgus uzraudzības
iestādēm, un nodrošina, ka 21. panta 9. punktā minētā
informācijas pakete var būt pieejama minētajām
iestādēm pēc pieprasījuma. 4. Importētāji uz
motora norāda savu nosaukumu, reģistrēto komercnosaukumu vai
reģistrēto preču zīmi un adresi, kurā ar tiem var
sazināties, vai, ja tas nav iespējams, to norāda uz iepakojuma
vai motoram pievienotā dokumentā. 5. Importētāji dara
pieejamas instrukcijas un informāciju, kas nepieciešama saskaņā
ar 41. pantu. 6. Kamēr
importētāji ir atbildīgi par motoru, tie nodrošina, ka tā
uzglabāšanas vai pārvadāšanas apstākļi negatīvi
neietekmē tā atbilstību II un III nodaļā
norādītajām prasībām. 12. pants Importētāju pienākumi
attiecībā uz produktiem, kas neatbilst prasībām 1. Importētāji, kuri
uzskata vai kuriem ir iemesls uzskatīt, ka motors neatbilst šīs
regulas prasībām un jo īpaši ka tas neatbilst tā tipa
apstiprinājumam, neizplata motoru, pirms nav panākta tā
atbilstība. Turklāt viņi par to informē izgatavotāju,
tirgus uzraudzības iestādes, kā arī apstiprinātājiestādi,
kas ir piešķīrusi attiecīgo apstiprinājumu. 2. Importētāji, kuri
uzskata vai kuriem ir iemesls uzskatīt, ka motors, ko viņi ir laiduši
tirgū, neatbilst šai regulai, nekavējoties veic izmeklēšanu
saistībā ar neatbilstības veidu un tās rašanās varbūtību.
Viņi veic korekcijas pasākumus, pamatojoties uz izmeklēšanas
rezultātu, lai nodrošinātu, ka ražošanā esošajiem motoriem
laikus ir panākta atbilstība ar apstiprināto tipu vai saimi. Ja
tas ir samērīgi ar neatbilstības veidu un tās rašanās
varbūtību, var piemērot 38. panta noteikumus. 3. Pēc pamatota valsts
iestādes pieprasījuma importētāji tai viegli saprotamā
valodā sniedz visu informāciju un dokumentāciju, kas
nepieciešama, lai pierādītu motora atbilstību. 13. pants Izplatītāju pienākumi 1. Izplatītāji, darot
motoru pieejamu tirgū, pietiekami rūpīgi ievēro šīs
regulas prasības. 2. Pirms tam, kad motors tiek
darīts pieejams tirgū, izplatītāji pārbauda, vai
motoram ir tiesību aktos noteiktais marķējums vai ES tipa
apstiprinājuma marķējums, vai nepieciešamie dokumenti,
instrukcijas un drošības informācija ir pieejami valodā, kas ir
saprotama OAI, un vai importētājs un izgatavotājs ir
izpildījuši 11. panta 2. un 4. punktā un 31. panta 1.
un 2. punktā izklāstītās prasības. 3. Kamēr
izplatītāji ir atbildīgi par motoru, tie nodrošina, ka tā
uzglabāšanas vai pārvadāšanas apstākļi negatīvi
neietekmē tā atbilstību II un III nodaļā
norādītajām prasībām. 14. pants Izplatītāju pienākumi
attiecībā uz produktiem, kas neatbilst prasībām 1. Izplatītāji, kuri
uzskata vai kuriem ir iemesls uzskatīt, ka motors neatbilst šīs
regulas prasībām, neizplata motoru, pirms nav panākta tā
atbilstība. 2. Izplatītāji, kuri
uzskata vai kuriem ir iemesls uzskatīt, ka motors, ko viņi ir
izplatījuši, neatbilst šai regulai, informē izgatavotāju vai
izgatavotāja pārstāvi, lai nodrošinātu, ka ir veikti
korekcijas pasākumi, kas nepieciešami, lai nodrošinātu ražošanā
esošo motoru atbilstību apstiprinātajam tipam vai saimei, saskaņā
ar 9. panta 1. punktu vai 12. panta 2. punktu. 3. Pēc valsts iestādes
pamatota pieprasījuma izplatītāji nodrošina, lai
izgatavotājs šai valsts iestādei sniegtu 9. panta
3. punktā norādīto informāciju vai
importētājs tai sniegtu 11. panta 3. punktā
minēto informāciju. 15. pants Gadījumi, kad izgatavotāju
pienākumus piemēro importētājiem un izplatītājiem Importētāju vai
izplatītāju šīs regulas vajadzībām uzskata par
izgatavotāju un viņam ir tādi paši pienākumi kā
izgatavotājam saskaņā ar 8., 9. un 10. pantu, ja
importētājs vai izplatītājs dara pieejamu tirgū motoru
ar savu nosaukumu vai preču zīmi vai pārveido motoru tā, ka
var tikt ietekmēta atbilstība piemērojamajām
prasībām. 16. pants Ekonomikas dalībnieku
identifikācija Ekonomikas dalībnieki piecu gadu
laikposmā pēc tirgū laišanas dienas
apstiprinātājiestādēm un tirgus uzraudzības
iestādēm pēc pieprasījuma sniedz identificējošu
informāciju par: a) visiem ekonomikas
dalībniekiem, kuri tiem piegādājuši motoru; b) visiem ekonomikas
dalībniekiem, kuriem tie piegādājuši motoru. III NODAĻA PAMATPRASĪBAS 17. pants Izplūdes gāzu emisiju
prasības ES tipa apstiprinājuma nolūkā 1. Izgatavotāji nodrošina,
ka motora tipi un motoru saimes ir konstruēti, izgatavoti un montēti
tā, lai atbilstu šīs regulas II un III nodaļā
norādītajām prasībām. 2. Motora tipi un motoru saimes,
sākot no dienas, kad tirgū laiž III pielikumā
norādītos motorus, nepārsniedz izplūdes gāzu emisiju
robežvērtības, ko apzīmē kā “V posmu” un kas
noteiktas II pielikumā. Ja saskaņā ar rādītājiem,
kas definē motoru saimi un kas noteikti deleģētajā
aktā, kāda motoru saime aptver vairāk nekā vienu jaudas
joslu, cilmes motors (tipa apstiprinājuma nolūkā) un visi
tās pašas saimes motoru tipi (ražošanas atbilstības nolūkā)
attiecībā uz piemērojamām jaudas joslām –
atbilst visstingrākajām emisiju
robežvērtībām; –
tiek testēti, izmantojot testa ciklus, kas
atbilst visstingrākajām emisiju robežvērtībām; –
tiek saistīti ar agrākajiem
piemērojamajiem tipa apstiprinājuma un tirgū laišanas datumiem,
kā norādīts III pielikumā. 3. Motora tipu un motoru saimju
izplūdes gāzu emisijas mēra, pamatojoties uz 23. pantā
norādītajiem testa cikliem, kā arī saskaņā ar
noteikumiem par testu un mērījumu veikšanu, kas norādīti
24. Pantā. 4. Motora tipus un motoru saimes
konstruē tā, lai tie būtu izturīgi pret iejaukšanos
darbībā, un tajos neizmanto nekādu izslēgšanas
stratēģiju. 5. Komisija saskaņā ar
55. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus par
sīki izstrādātām tehniskajām specifikācijām
attiecībā uz rādītājiem, ko izmanto motoru saimes
definēšanai, un sīki izstrādātiem tehniskajiem noteikumiem
attiecībā uz izturību pret iejaukšanos darbībā,
kā norādīts 4. punktā. Šos deleģētos aktus
pieņem līdz [2016. gada 31. decembrim]. 18. pants Ekspluatācijā esošu motoru
emisiju kontrole 1. Gāzveida
piesārņotāju un daļiņu emisijas no
ekspluatācijā esošiem motora tipiem vai motoru saimēm
kontrolē ar testēšanas motoriem, kas uzstādīti
autoceļiem neparedzētai mobilajai tehnikai, ko darbina tās
normālajos darbības ciklos. Šādu testēšanu veic motoriem,
kas ir pareizi uzturēti, un tā atbilst noteikumiem par motoru atlasi,
testēšanas procedūrām un rezultātu paziņošanu
dažādām motoru kategorijām. Komisija veic izmēģinājuma
programmas nolūkā izstrādāt atbilstošas testēšanas
procedūras tām motoru kategorijām un apakškategorijām,
attiecībā uz kurām šādas testēšanas procedūras
nav ieviestas. 2. Komisija ir pilnvarota
pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 55. pantu par
sīki izstrādātu kārtību attiecībā uz motoru
atlasi, testēšanas procedūrām un rezultātu paziņošanu,
kā norādīts 1. punktā. Šos deleģētos aktus
pieņem līdz [2016. gada 31. decembrim]. IV NODAĻA ES TIPA APSTIPRINĀJUMA
PROCEDŪRAS 19. pants ES tipa apstiprinājuma pieteikums 1. Izgatavotāji iesniedz
pieteikumu par motora tipa vai motoru saimes ES tipa apstiprinājuma
saņemšanu dalībvalsts apstiprinātājiestādei. Pieteikumiem
pievieno 20. pantā norādīto informācijas mapi. 2. Tehniskajam dienestam, kas
atbild par apstiprinājuma testu veikšanu, iesniedz motoru, kurš atbilst
motora tipam vai, motoru saimes gadījumā, cilmes motora
raksturlielumiem, kas aprakstīti informācijas mapē. 3. Iesniedzot motoru saimes ES
tipa apstiprinājuma pieteikumu, ja apstiprinātājiestāde
nosaka, ka attiecībā uz izvēlēto cilmes motoru, kas
minēts 2. punktā, iesniegtais pieteikums pilnībā nepārstāv
informācijas mapē aprakstīto motoru saimi, apstiprināšanai
iesniedz citu cilmes motoru un vajadzības gadījumā papildu
cilmes motoru, ko apstiprinātājiestāde uzskata par motoru saimi
pārstāvošu motoru. 4. Pieteikumu viena motora tipa
vai motoru saimes apstiprināšanai nedrīkst iesniegt vairāk
kā vienai dalībvalstij. Par katru apstiprināmo motora tipu vai
motoru saimi iesniedz atsevišķu pieteikumu. 20. pants Informācijas mape 1. Pieteikuma iesniedzējs
iesniedz apstiprinātājiestādei informācijas mapi. 2. Informācijas mapes
saturu nosaka īstenošanas aktā, un tajā ietver šādu
informāciju: (a)
informācijas dokumentu; (b)
visus saistītos datus, rasējumus,
fotoattēlus un citu informāciju saistībā ar motoru; (c)
jebkādu papildinformāciju, ko
apstiprinātājiestāde pieprasa saistībā ar pieteikuma
procedūru. 3. Informācijas mapi var
iesniegt papīra vai elektroniskā formātā atkarībā
no tā, kā to pieņem tehniskais dienests un
apstiprinātājiestāde. 4. Komisija ir pilnvarota,
pieņemot īstenošanas aktus, noteikt informācijas dokumenta un
informācijas mapes paraugus. Minētos īstenošanas aktus
pieņem saskaņā ar 54. panta 2. punktā norādīto
pārbaudes procedūru līdz [2016. gada 31. decembrim]. V NODAĻA ES TIPA APSTIPRINĀJUMA
PROCEDŪRU NORISE 21. pants Vispārīgie noteikumi 1. Apstiprinātājiestāde,
saņemot pieteikumu, piešķir ES tipa apstiprinājumu visiem motora
tipiem vai motoru saimēm, kas atbilst šādiem nosacījumiem: (a)
informācijas mapē norādītajiem
datiem; (b)
šīs regulas prasībām; (c)
25. pantā minētajai ražošanas
kārtībai. 2. Apstiprinātājiestādes
nenosaka nekādas citas tipa apstiprinājuma prasības
attiecībā uz izplūdes gāzu emisijām autoceļiem
neparedzētai mobilajai tehnikai, kurai ir uzstādīts motors, ja
šis motors atbilst šajā regulā norādītajām
prasībām. 3. Apstiprinātājiestādes
nepiešķir ES tipa apstiprinājumu motora tipam vai motoru saimei, kas
neatbilst šajā regulā noteiktajām prasībām, pēc
motoru tipa apstiprināšanas datumiem, kas norādīti
III pielikumā attiecībā uz katru motora apakškategoriju. 4. ES tipa apstiprinājuma
sertifikātus numurē saskaņā ar saskaņotu sistēmu,
ko Komisija noteikusi īstenošanas aktos. 5. Katras dalībvalsts
apstiprinātājiestāde: (a)
katru mēnesi nosūta pārējo
dalībvalstu apstiprinātājiestādēm sarakstu ar ES tipa
apstiprinājumiem, kurus tā piešķīrusi, atteikusies
piešķirt vai atsaukusi attiecīgajā mēnesī, kā
arī sava lēmuma pamatojumu; (b)
nekavējoties informē pārējo
dalībvalstu apstiprinātājiestādes par jebkādu motora
apstiprinājuma atteikumu vai atsaukumu, izklāstot sava lēmuma
pamatojumu; (c)
saņēmusi citas dalībvalsts
apstiprinātājiestādes pieprasījumu, viena mēneša
laikā nosūta: –
motora vai motoru saimes ES tipa
apstiprinājuma sertifikāta (ja tāds ir) kopiju ar
informācijas paketi par katru motora tipu vai motoru saimi, ko tā ir
apstiprinājusi vai atteikusies apstiprināt, vai atsaukusi, un/vai –
to motoru sarakstu, kas izgatavoti
saskaņā ar piešķirtajiem ES tipa apstiprinājumiem, kā
izklāstīts 35. pantā. 6. Katras dalībvalsts
apstiprinātājiestāde reizi gadā vai papildus tam, ja ir
saņēmusi attiecīgu pieteikumu, nosūta Komisijai tehnisko
datu kopiju attiecībā uz motora tipiem vai motoru saimēm, kas ir
apstiprināti kopš iepriekšējā paziņojuma. 7. Pēc Komisijas
pieprasījuma apstiprinātājiestāde 5. punktā
minēto informāciju iesniedz arī Komisijai. 8. Šā panta 5., 6. un
7. punktā minētās prasības uzskata par
izpildītām, augšupielādējot attiecīgo informāciju
vai datus Savienības centrālajā administratīvajā
platformā, kas minēta 42. pantā. Kopija var būt
arī drošas elektroniskas datnes veidā. 9. Apstiprinātājiestāde
sagatavo informācijas paketi, kurā ietilpst informācijas mape ar
testu ziņojumiem un visa pārējā dokumentācija, ko
tehniskais dienests vai apstiprinātājiestāde pievieno
informācijas mapei savu pienākumu veikšanas gaitā.
Informācijas paketē ir satura rādītājs, kurā
redzams tās saturs, kas atbilstīgi numurēts vai citādi
apzīmēts, lai skaidri identificētu visas lapas un katra
dokumenta formātu, nodrošinot pārskatu par ES tipa
apstiprinājuma pārvaldības secīgām darbībām,
jo īpaši par pārskatīšanas un atjaunināšanas datumiem.
Apstiprinātājiestāde informācijas paketē iekļauto
informāciju uzglabā pieejamu 10 gadu laikposmā pēc
attiecīgā ES tipa apstiprinājuma derīguma termiņa
beigām. 10. Komisija, izmantojot
īstenošanas aktus, ir pilnvarota pieņemt: (a)
metodi 4. punktā minētās
saskaņotās numerācijas sistēmas noteikšanai; (b)
vienotu datu lapas formātu, kas
jāaizpilda par katru motora tipu vai motoru saimi, kam katras
dalībvalsts apstiprinātājiestāde piešķīrusi ES
tipa apstiprinājumu, kā norādīts 5. punkta a) apakšpunktā; (c)
motoru, kas izgatavoti saskaņā ar
piešķirtajiem ES tipa apstiprinājumiem, saraksta paraugu, kas
jāaizpilda katras dalībvalsts apstiprinātājiestādei,
kā norādīts 5. punkta c) apakšpunktā; (d)
vienotu datu lapas formātu par līdzīgiem
motora tipiem vai motoru saimēm, kuri apstiprināti kopš jaunākā
veiktā paziņojuma, un kas jāaizpilda katras dalībvalsts
apstiprinātājiestādei, kā norādīts
6. punktā. Minētos īstenošanas aktus
pieņem saskaņā ar 54. panta 2. punktā minēto
pārbaudes procedūru līdz [2016. gada 31. decembrim]. 22. pants Īpašas prasības
attiecībā uz ES tipa apstiprinājuma sertifikātu 1. ES tipa apstiprinājuma
sertifikātam pievieno šādus pielikumus: (a)
21. panta 9. punktā minēto
informācijas paketi; (b)
testa rezultātus; (c)
personas(-u), kas ir pilnvarota(-as) parakstīt
atbilstības sertifikātus, vārdu(-us), uzvārdu(-us) un
paraksta(-u) paraugu(-us), kā arī norādi par personas(-u) amatu
uzņēmumā. 2. Komisija nosaka ES tipa
apstiprinājuma sertifikāta paraugu. 3. Attiecībā uz katru
motora tipu apstiprinātājiestāde: (a)
aizpilda visas attiecīgās ES tipa apstiprinājuma
sertifikāta iedaļas, arī pievienoto testa rezultātu lapu; (b)
sagatavo informācijas paketes satura
rādītāju; (c)
aizpildīto sertifikātu kopā ar
pielikumiem bez kavēšanās izsniedz pieteikuma iesniedzējam. 4. Ja ES tipa
apstiprinājumam saskaņā ar 33. pantu ir piemēroti
kādi derīguma termiņa ierobežojumi vai ir piešķirti
atbrīvojumi no dažiem šīs regulas noteikumiem, minētos
ierobežojumus vai atbrīvojumus norāda ES tipa apstiprinājuma
sertifikātā. 5. Komisija, izmantojot
īstenošanas aktus, ir pilnvarota pieņemt ES tipa apstiprinājuma
sertifikāta un testa rezultātu lapas paraugu, kā minēts
3. punkta a) apakšpunktā. Minētos īstenošanas aktus
pieņem saskaņā ar 54. panta 2. punktā minēto
pārbaudes procedūru līdz [2016. gada 31. decembrim]. 23. pants ES tipa apstiprinājumiem
nepieciešamie testi 1. Atbilstību šajā
regulā paredzētajām tehniskajām norādēm
pierāda ar pilnvarotu tehnisko dienestu veiktiem attiecīgiem testiem. Tehniskā
testa un mērījumu procedūras, kā arī īpašais
aprīkojums un līdzekļi, kas paredzēti šo testu veikšanai,
ir noteikti 24. pantā. 2. Izgatavotājs
apstiprinātājiestādei dara pieejamu tādu motoru daudzumu,
kāds vajadzīgs saskaņā ar attiecīgajiem
deleģētajiem aktiem, lai veiktu vajadzīgos testus. 3. Vajadzīgos testus veic
ar motoriem, kas precīzi atbilst apstiprināmajam tipam. Neatkarīgi no pirmās daļas
prasībām izgatavotājs, vienojoties ar
apstiprinātājiestādi, var izvēlēties motoru, kas, lai
gan precīzi neatbilst apstiprināmajam tipam, tomēr apvieno vairākas
visnelabvēlīgākās iezīmes attiecībā uz
vajadzīgo veiktspējas līmeni. Var izmantot virtuālas
testēšanas metodes, lai palīdzētu pieņemt lēmumu
atlases procesā. 4. Cikli, ko piemēro
nolūkā veikt ES tipa apstiprinājuma testus, ir
norādīti IV pielikumā. Testa ciklus, ko piemēro katram
motora tipam, kas iekļauts ES tipa apstiprinājumā, norāda ES
tipa apstiprinājuma informācijas dokumentā. 5. Cilmes motoru testē ar
dinamometru, izmantojot piemērojamo NRSC (mobilās tehnikas
motora tests stacionārā fāzē) testa ciklu, kas
norādīts IV pielikuma IV-1.–IV.-10. tabulā. Pēc
izgatavotāja izvēles šo testu var veikt, izmantojot
diskrētā režīma vai pakāpeniska modālā testa
metodi. Izņemot 7. un 8. punktā norādītos
gadījumus, konkrētas kategorijas motors ar mainīgu
griešanās ātrumu, ko izmanto ar nemainīgu griešanās
ātrumu tajā pašā kategorijā, nav jātestē,
izmantojot piemērojamo testa ciklu stacionārā fāzē ar
nemainīgu griešanās ātrumu. 6. Ja ir motors ar
nemainīgu griešanās ātrumu, kam ir regulators, kuru var
iestatīt alternatīvos griešanās ātrumos, 5. punkta
prasības izpilda katrā piemērojamā nemainīgajā
griešanās ātrumā, un ES tipa apstiprinājuma
informācijas dokumentā norāda griešanās ātrumus, kurus
piemēro katram motora tipam. 7. Ja ir IWP kategorijas
motors, kuru paredzēts izmantot gan ar mainīgu griešanās
ātrumu, gan ar nemainīgu griešanās ātrumu, 5. punkta
prasības izpilda katrā piemērojamā testa ciklā
stacionārā fāzē atsevišķi, un ES tipa
apstiprinājuma informācijas dokumentā norāda katru testa
ciklu stacionārā fāzē, kurā šī prasība ir
izpildīta. 8. Ja ir IWP kategorijas
motors, kura standarta jauda ir lielāka nekā 560 kW un kuru
paredzēts izmantot IWA kategorijas motora vietā
saskaņā ar 4. panta otro daļu, 5. punkta prasības
izpilda atsevišķi katrā piemērojamā testa ciklā
stacionārā fāzē, kā norādīts IV pielikuma
IV-5. un IV-6. tabulā, un tipa apstiprinājuma informācijas
dokumentā norāda katru testa ciklu stacionārā
fāzē, kurā šī prasība ir izpildīta. 9. Izņemot motorus, kuru
tips apstiprināts atbilstoši 32. panta 4. punktam, NRE
kategorijas motorus ar mainīgu griešanās ātrumu, kuru
lietderīgā jauda ir 19 kW vai lielāka, taču
nepārsniedz 560 kW, papildus 5. punkta prasību izpildei
testē arī ar dinamometru, izmantojot testa ciklu pārejas
fāzē, kā norādīts IV pielikuma
IV-11. tabulā. 10. NRS-v-2b un NRS-v-3
apakškategorijas motorus, kuru maksimālais griešanās ātrums ir
3400 apgriezienu minūtē vai mazāk, papildus 5. punkta
prasību izpildei testē arī ar dinamometru, izmantojot testa
ciklu pārejas fāzē, kā norādīts IV pielikuma
IV-12. tabulā. 11. Komisija saskaņā ar
55. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, nosakot
sīki izstrādātas tehniskās specifikācijas un
raksturlielumus šajā pantā minētajiem testa cikliem
stacionārā un pārejas fāzē. Šos deleģētos
aktus pieņem līdz [2016. gada 31. decembrim]. 12. Komisija, izmantojot
īstenošanas aktus, ir pilnvarota pieņemt vienotu testu formātu,
kas nepieciešams ES tipa apstiprinājumam. Minētos īstenošanas
aktus pieņem saskaņā ar 54. panta 2. punktā minēto
pārbaudes procedūru līdz [2016. gada 31. decembrim]. 24. pants ES
tipa apstiprinājuma mērījumu un testu veikšana 1. Izplūdes gāzu
emisiju laboratorijas testu rezultātus visiem motoriem, uz ko attiecas
šī regula, koriģē, iekļaujot nolietošanas koeficientus, kas
atbilst V pielikumā norādītajiem emisiju noturības
periodiem. 2. Motora tips vai motoru saime
atbilst šajā regulā norādītajām
robežvērtībām attiecībā uz atbilstošajām
standartdegvielām vai degvielas kombinācijām, kas iekļautas
šajā sarakstā: –
dīzeļdegviela, –
benzīns, –
benzīns/naftas produktu maisījums
divtaktu DA motoriem, –
dabasgāze/biometāns, –
sašķidrinātā naftas gāze (SNG), –
etanols. 3. Veicot mērījumus un
testus, ievēro tehniskās prasības attiecībā uz
šādiem aspektiem: (a)
aparatūra un procedūras testu veikšanai; (b)
aparatūra un procedūras emisiju
mērīšanai un paraugu ņemšanai; (c)
metodes datu novērtēšanai un
aprēķiniem; (d)
metodes nolietošanas koeficientu noteikšanai; (e)
NRE, NRG, IWP,
IWA, RLR, NRS, NRSh kategorijas motoriem, kas
atbilst V posma emisiju robežvērtībām, kā
definēts II pielikumā: i)
metode kartera gāzu emisiju aprēķināšanai; ii)
metode pēcapstrādes sistēmu neregulārās
reģenerācijas aprēķinam; (f)
elektroniski vadāmiem NRE, NRG, IWP,
IWA, RLL, RLR kategorijas motoriem, kuri atbilst
V posma emisiju robežvērtībām, kā definēts
II pielikumā, un kuros izmanto elektronisko vadību, lai noteiktu
gan degvielas iesmidzināšanas daudzumu, gan brīdi, vai kuros izmanto
elektronisko vadību, lai aktivizētu, deaktivizētu vai
regulētu NOx samazināšanai izmantoto emisiju kontroles sistēmu: i)
tehniskās prasības emisijas kontroles stratēģijām,
tostarp dokumentācija, kas nepieciešama, lai pierādītu šīs
stratēģijas; ii)
tehniskās prasības NOx kontroles pasākumiem, tostarp metode šo
tehnisko prasību pierādīšanai; iii)
tehniskās prasības attiecībā uz jomu, kas saistīta ar
attiecīgo NRSC ciklu, kurā tiek kontrolēts daudzums, par
kādu emisijas drīkst pārsniegt II pielikumā
norādītās robežvērtības; iv)
tehniskā dienesta izvēlēti papildu mērījumu punkti no
kontroles jomas emisiju stenda testa laikā. 4. Komisija ir pilnvarota
pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar šī regulas
55. pantu, nosakot: (a)
emisiju laboratorijas testa rezultātu
pielāgošanas metodoloģiju, iekļaujot 1. punktā
minētos nolietošanas koeficientus; (b)
šajā punktā norādīto
standartdegvielu tehniskos raksturlielumus apstiprinājuma testu
vajadzībām un lai pārbaudītu 2. punktā
minēto ražošanas atbilstību; (c)
sīki izstrādātas tehniskās
prasības un raksturlielumus mērījumu un testu veikšanai, kā
norādīts 3. punktā; (d)
metodi PN mērījumu veikšanai,
ņemot vērā specifikācijas, kas norādītas ANO/EEK
Noteikumu Nr. R49 06. sērijā; (e)
sīki izstrādātas tehniskās
prasības pilnībā un daļēji ar gāzi darbināmu
motoru testēšanai, kā norādīts II pielikumā. 25. pants Ražošanas
atbilstība 1. Apstiprinātājiestāde,
kas piešķir ES tipa apstiprinājumu, veic visus vajadzīgos
pasākumus, lai — vajadzības gadījumā sadarbojoties ar
pārējo dalībvalstu
apstiprinātājiestādēm — apliecinātu, ka ir veikti
atbilstīgi pasākumi, kas nodrošina to, ka ražošanā esošie motori
būs atbilstīgi apstiprinātajam tipam saistībā ar
šīs regulas prasībām. 2. Apstiprinātājiestāde,
kas piešķir motoru saimes ES tipa apstiprinājumu, veic
vajadzīgos pasākumus, lai apliecinātu, ka izgatavotāja
izsniegtie atbilstības sertifikāti atbilst 30. panta prasībām.
Šajā nolūkā apstiprinātājiestāde apliecina, ka
pietiekams skaits atbilstības sertifikātu paraugu ir
saskaņā ar 30. panta prasībām un ka izgatavotājs ir
paredzējis atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka
atbilstības sertifikātos ir ietverti pareizi dati. 3. Apstiprinātājiestāde,
kas piešķīrusi ES tipa apstiprinājumu, veic vajadzīgos
pasākumus attiecībā uz minēto apstiprinājumu,
lai — vajadzības gadījumā sadarbojoties ar pārējo
dalībvalstu apstiprinātājiestādēm —
apliecinātu, ka šā panta 1. un 2. punktā minētie
pasākumi joprojām ir atbilstoši tam, ka ražošanā esošie motori
joprojām būs atbilstīgi apstiprinātajam tipam un ka
atbilstības sertifikāti joprojām būs atbilstīgi 30.
panta prasībām. 4. Lai apliecinātu, ka
motors atbilst apstiprinātajam tipam, ES tipa apstiprinājumu
piešķīrusī apstiprinātājiestāde ar
izgatavotāja telpās, tostarp izgatavotāja ražošanas
iekārtās, ņemtiem paraugiem var veikt jebkādas
pārbaudes vai testus, kas vajadzīgi ES tipa apstiprināšanai. 5. Ja
apstiprinātājiestāde, kas piešķīrusi ES tipa
apstiprinājumu, konstatē, ka netiek veikti šā panta 1. un
2. punktā minētie pasākumi, ka tie būtiski
atšķiras no saskaņotās kārtības un kontroles
plāniem, ka tos vairs neveic vai ka tie vairs nav uzskatāmi par
piemērotiem, pat ja ražošana tiek turpināta, tā veic
vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu pareizu ražošanas procesa
atbilstību, vai atsauc ES tipa apstiprinājumu. 6. Komisija saskaņā ar
55. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, nosakot
sīki izstrādātus veicamos pasākumus un procedūras, kas
jāīsteno apstiprinātājiestādēm, lai nodrošinātu,
ka ražošanā esošie motori atbilst apstiprinātajam tipam. Šos
deleģētos aktus pieņem līdz [2016. gada
31. decembrim]. VI NODAĻA ES TIPA APSTIPRINĀJUMA
GROZĪJUMI UN DERĪGUMS 26. pants Vispārīgie noteikumi 1. Izgatavotājs
nekavējoties informē apstiprinātājiestādi, kas
piešķīrusi ES tipa apstiprinājumu, par visām
izmaiņām informācijas paketē fiksētajos datos. Apstiprinātājiestāde pieņem
lēmumu par to, kuras no 27. pantā minētajām
procedūrām veikt. Vajadzības gadījumā
apstiprinātājiestāde pēc apspriešanās ar
izgatavotāju var pieņemt lēmumu, ka ir jāizsniedz jauns ES
tipa apstiprinājums. 2. Pieteikumus ES tipa
apstiprinājumu grozījumiem iesniedz tikai tai
apstiprinātājiestādei, kas piešķīrusi
sākotnējo ES tipa apstiprinājumu. 3. Ja
apstiprinātājiestāde konstatē, ka grozījuma veikšanai
pārbaudes vai testi jāveic atkārtoti, tā attiecīgi
informē izgatavotāju. Regulas 27. pantā minētās
procedūras piemēro vien tad, ja, pamatojoties uz minētajām
pārbaudēm vai testiem, apstiprinātājiestāde secina, ka
ES tipa apstiprinājuma prasības joprojām ir izpildītas. 27. pants ES tipa apstiprinājumu
pārskatīšana un pagarināšana 1. Ja informācijas
paketē norādītie dati ir mainījušies un nav
jāatkārto pārbaudes vai testi, grozījumu uzskata par
“pārskatīšanu”. Tādos gadījumos
apstiprinātājiestāde vajadzības gadījumā izsniedz
pārskatītas informācijas paketes lapas, katrā
pārskatītajā lapā skaidri norādot grozījumu
būtību un atkārtotās izsniegšanas datumu. Par atbilstīgu
šai prasībai uzskata konsolidētu un atjauninātu
informācijas paketes versiju, kam pievienots sīks grozījumu
apraksts. 2. Grozījumu uzskata par
“pagarināšanu”, ja ir mainījušies informācijas paketē
norādītie dati un ir kāds no šādiem gadījumiem: (a)
ir vajadzīgas papildu pārbaudes vai
papildu testi; (b)
ir grozīta informācija ES tipa apstiprinājuma
sertifikātā, bet ne tā pielikumos; (c)
attiecībā uz apstiprināto motora
tipu vai motoru saimi sāk piemērot jaunas prasības, kas
norādītas šīs regulas deleģētajos aktos. Pagarinājuma gadījumā
apstiprinātājiestāde izsniedz atjauninātu ES tipa
apstiprinājuma sertifikātu, kurā norādīts
pagarinājuma numurs un kurš papildināts atbilstoši jau piešķirto
secīgo pagarinājumu skaitam. Minētajā apstiprinājuma
sertifikātā skaidri norāda pagarināšanas iemeslu un
atkārtotas izsniegšanas datumu. 3. Izsniedzot grozītas lapas
vai konsolidētas un atjauninātas versijas, attiecīgi groza
apstiprinājuma sertifikātam pievienoto informācijas paketes
satura rādītāju, lai atspoguļotu jaunākā
pagarinājuma vai pārskatīšanas datumu vai atjauninātās
versijas jaunākās konsolidētās redakcijas datumu. 4. Motora tipa vai motoru saimes
ES tipa apstiprinājumā nav vajadzīgi grozījumi, ja
2. punkta c) apakšpunktā minētās jaunās
prasības no tehniskā viedokļa neattiecas uz minēto motora
tipu vai motoru saimi saistībā ar tā emisiju raksturlielumiem. 28. pants Grozījumu izsniegšana un
paziņošana 1. Piemērojot
pagarinājumu, tiek atjauninātas visas attiecīgās ES tipa
apstiprinājuma sertifikāta iedaļas, pielikumi un
informācijas paketes satura rādītājs. Atjaunināto
sertifikātu un tā pielikumus bez kavēšanās izsniedz
pieteikuma iesniedzējam. 2. Ja notikusi
pārskatīšana, apstiprinātājiestāde
pārskatītos dokumentus vai, attiecīgi, konsolidēto un
atjaunināto versiju, tostarp pārskatīto informācijas
paketes satura rādītāju, nekavējoties izsniedz pieteikuma iesniedzējam. 3. Apstiprinātājiestāde
visus ES tipa apstiprinājumu grozījumus saskaņā ar
21. pantā minētajām procedūrām dara zināmus
pārējo dalībvalstu apstiprinātājiestādēm. 29. pants Derīguma beigas 1. ES tipa apstiprinājumus
izsniedz uz nenoteiktu laiku. 2. Motora ES tipa
apstiprinājums kļūst nederīgs ikvienā šādā
gadījumā: (a)
kļūst obligātas jaunas
prasības, ko piemēro apstiprinātam motora tipam, lai to
darītu pieejamu tirgū, un ES tipa apstiprinājumu nevar
attiecīgi atjaunināt; (b)
apstiprināto motora tipu vai motoru saimi
izbeidz ražot pilnīgi un brīvprātīgi; (c)
apstiprinājuma derīgums beidzas,
piemērojot ierobežojumu saskaņā ar 33. panta
6. punktu; (d)
apstiprinājums ir atsaukts saskaņā
ar 25. panta 5. punktu, 37. panta 1. punktu vai
38. panta 3. punktu. 3. Ja no kādas motoru
saimes anulē tikai vienu motora tipu, tad attiecīgās motoru
saimes ES tipa apstiprinājums vairs nav derīgs vienīgi
attiecībā uz konkrēto motora tipu. 4. Ja pilnīgi izbeidz ražot
konkrēta tipa motoru, izgatavotājs to dara zināmu
apstiprinātājiestādei, kas piešķīrusi
attiecīgā motora ES tipa apstiprinājumu. Viena mēneša laikā no pirmajā
daļā minētās informācijas saņemšanas
apstiprinātājiestāde, kas piešķīrusi motora ES tipa
apstiprinājumu, attiecīgi informē pārējo
dalībvalstu apstiprinātājiestādes. 5. Neskarot 4. punktu un ja
motora tipa vai motoru saimes ES tipa apstiprinājuma derīgums tuvojas
beigām, izgatavotājs par to informē
apstiprinātājiestādi, kas izsniegusi ES tipa
apstiprinājumu. Apstiprinātājiestāde, kas
piešķīrusi ES tipa apstiprinājumu, nekavējoties dara
zināmu visu saistīto informāciju pārējo
dalībvalstu apstiprinātājiestādēm. Otrajā daļā minētajā
informācijā jo īpaši norāda pēdējā
saražotā motora ražošanas datumu un motora identifikācijas numuru. 6. Šā panta 4. un
5. punktā minētās prasības uzskata par
izpildītām, augšupielādējot attiecīgo informāciju
Savienības centrālajā administratīvajā platformā,
kas minēta 42. pantā. Paziņojuma dokumenti var būt
arī drošas elektroniskas datnes veidā. VII NODAĻA ATBILSTĪBAS SERTIFIKĀTS UN
MARĶĒJUMS 30. pants Atbilstības sertifikāts 1. Izgatavotājs kā
motora tipa vai motoru saimes ES tipa apstiprinājuma turētājs
izsniedz atbilstības sertifikātu, ko pievieno katram motoram, kurš
izgatavots atbilstīgi apstiprinātam motora tipam. Šādu sertifikātu sniedz bez maksas
kopā ar motoru, un to pievieno tehnikai, kurai motors ir
uzstādīts. Sertifikātu izsniedz neatkarīgi no tā, vai
ir bijis konkrēts pieprasījums, vai arī izgatavotājam ir
iesniegta papildu informācija. Motora izgatavotājs pēc motora
īpašnieka pieprasījuma 10 gadu laikposmā pēc motora
izgatavošanas datuma izsniedz atbilstības sertifikāta dublikātu
par atlīdzību, kas nepārsniedz tā izsniegšanas izmaksas.
Sertifikāta dublikāta pirmajā lappusē ir skaidri
salasāms vārds “dublikāts”. 2. Komisija nosaka atbilstības
sertifikāta paraugu, ko izmanto izgatavotājs. 3. Atbilstības
sertifikātu sagatavo vismaz vienā no Savienības
oficiālajām valodām. Jebkura dalībvalsts var pieprasīt
atbilstības sertifikātu iztulkot tās oficiālajā
valodā vai valodās. 4. Persona(-as), kura(-as) ir
pilnvarota(-as) parakstīt atbilstības sertifikātus, ir
izgatavotāja organizācijā, un vadība to/tās ir
pienācīgi pilnvarojusi pilnībā uzņemties
izgatavotāja juridisko atbildību attiecībā uz motora
projektēšanu un izgatavošanu vai ražošanas atbilstību. 5. Atbilstības
sertifikātu aizpilda pilnībā, un tajā nav citu ierobežojumu
attiecībā uz motora izmantošanu, kā šajā regulā vai
deleģētajos aktos, kas pieņemti saskaņā ar šo regulu,
paredzētie. 6. Motora tipiem vai motoru
saimēm, kas apstiprināti saskaņā ar 33. panta
2. punktu, atbilstības sertifikāta nosaukumā ir norāde
“Motoriem, kam tipa apstiprinājums piešķirts, piemērojot
31. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes [datums] Regulā (ES)
Nr. xx/xx par prasībām attiecībā uz autoceļiem
neparedzētas mobilās tehnikas iekšdedzes motoru emisiju
robežvērtībām un tipa apstiprināšanu (provizorisks
apstiprinājums)”. 7. Komisija, izmantojot
īstenošanas aktus, ir pilnvarota pieņemt atbilstības
sertifikāta paraugu, tostarp tehniskos elementus, kas paredzēti viltojumu
novēršanai. Šajā nolūkā īstenošanas aktos paredz
drukātus aizsardzības elementus, kas aizsargā sertifikātam
izmantoto papīru. Minētos īstenošanas aktus pieņem
saskaņā ar 54. panta 2. punktā minēto
pārbaudes procedūru līdz [2016. gada 31. decembrim]. 31. pants Motoru marķēšana 1. Motora izgatavotājs
pievieno marķējumu katrai vienībai, kas izgatavota
saskaņā ar apstiprināto tipu. 2. Pirms noņemšanas no
ražošanas līnijas, uz motoriem jābūt šajā regulā
prasītajam marķējumam. 3. Ja motors jau ir
uzstādīts tehnikai, motoru vai motora daļu, uz kuras ir
tiesību aktos noteiktais marķējums, var aizstāt. 4. Komisija, izmantojot
īstenošanas aktus, ir pilnvarota pieņemt 1. punktā
minētā marķējuma paraugu, tostarp tā obligāto
pamatinformāciju. Minētos īstenošanas aktus pieņem
saskaņā ar 54. panta 2. punktā minēto
pārbaudes procedūru līdz [2016. gada 31. decembrim]. 5. Komisija saskaņā ar
55. pantu ir pilnvarota arī pieņemt deleģētos aktus
par nosacījumiem un sīki izstrādātām tehniskajām
prasībām to motoru vai motora daļu nomaiņai, uz kuriem ir 3. punktā
minētais marķējums. Šos deleģētos aktus pieņem
līdz [2016. gada 31. decembrim]. VIII NODAĻA ATBRĪVOJUMI 32. pants Vispārēji atbrīvojumi 1. Regulas 5. panta 2. un
3. punkta un 17. panta 2. punkta prasības neattiecina uz
motoriem, ko izmanto bruņotie spēki. 2. Neskarot 31. panta
noteikumus, izgatavotājs var piegādāt OAI motoru un tā
atgāzu pēcapstrādes sistēmu atsevišķi. 3. Neatkarīgi no 5. panta
3. punkta prasībām dalībvalstis atļauj tādu
motoru pagaidu laišanu tirgū (nolūkā veikt pārbaudes uz
vietas), kam nav piešķirts ES tipa apstiprinājums saskaņā
ar šo regulu. 4. Neatkarīgi no
17. panta 2. punkta prasībām dalībvalstis var
atzīt tādu motoru ES tipa apstiprinājumu un laišanu tirgū,
kas atbilst V pielikumā norādītajām ATEX
emisiju robežvērtībām, ar nosacījumu, ka motorus
paredzēts uzstādīt mehānismos, kas paredzēti
lietošanai sprādzienbīstamā vidē, kā definēts
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/34/ES[22], un kas
sertificēti kā atbilstoši visām šādām
prasībām: (a)
2. vai 3. kategorijas iekārtas; (b)
I grupas mehānismi vai II grupas
mehānismi; (c)
temperatūras kategorija T3 vai augstāka
(nepārsniedzot 200°C). 5. Komisija ir pilnvarota
pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 55. pantu par
sīki izstrādātām tehniskajām specifikācijām
un nosacījumiem: (a)
izgatavotājam, lai piegādātu OAI
motoru un tā atgāzu pēcapstrādes sistēmu
atsevišķi, kā minēts 2. punktā; (b)
par tādu motoru pagaidu laišanu tirgū
(nolūkā veikt pārbaudes uz vietas), kam nav piešķirts ES
tipa apstiprinājums, kā norādīts 3. punktā; (c)
par tādu motoru ES tipa apstiprināšanu un
laišanu tirgū, kas atbilst V pielikumā
norādītajām ATEX emisiju robežvērtībām,
kā minēts 4. punktā. Šos deleģētos aktus pieņem
līdz [2016. gada 31. decembrim]. 33. pants Atbrīvojumi
jaunām tehnoloģijām vai jaunām koncepcijām 1. Izgatavotājs var
pieteikties tipa apstiprinājumam attiecībā uz motora tipu vai
motoru saimi, kurā iekļautas jaunas tehnoloģijas vai
koncepcijas, kas neatbilst vienai vai vairākām šīs regulas
prasībām. 2. Apstiprinātājiestāde
piešķir 1. punktā minēto tipa apstiprinājumu, ja ir
izpildīti visi šādi nosacījumi: (a)
pieteikumā norādīti iemesli,
kāpēc attiecīgas tehnoloģijas vai koncepcijas dēļ
motora tips vai motoru saime neatbilst vienai vai vairākām šīs
regulas prasībām; (b)
pieteikumā aprakstīta jaunās
tehnoloģijas ietekme uz vidi, kā arī pasākumi, kas veikti,
lai nodrošinātu to, ka salīdzinājumā ar prasībām,
no kurām prasīts atbrīvojums, ir nodrošināts vismaz
līdzvērtīgs vides aizsardzības līmenis; (c)
ir iesniegti testu apraksti un rezultāti, kuri
pierāda, ka ir izpildīts b) apakšpunkta nosacījums. 3. Šāda tipa
apstiprinājuma piešķiršanai, nosakot atbrīvojumus jaunām
tehnoloģijām vai jaunām koncepcijām, ir jāsaņem
Komisijas atļauja. Minēto atļauju piešķir ar
īstenošanas aktu. 4. Apstiprinātājiestāde
var izsniegt tipa apstiprinājumu, kamēr nav saņemts Komisijas
lēmums par atļauju, taču tas ir provizorisks un ir
spēkā tikai attiecīgās dalībvalsts teritorijā, un
tas ir spēkā tikai attiecībā uz to motora tipu, uz kuru
attiecas prasītais atbrīvojums. Apstiprinātājiestāde
nekavējoties informē Komisiju un pārējās
dalībvalstis, ka tā ir izsniegusi šādu provizorisku tipa
apstiprinājumu, nosūtot datni ar 2. punktā minēto
informāciju. Provizoriskums un ierobežotais teritoriālais
derīgums ir norādīts tipa apstiprinājuma sertifikāta
galvenē un atbilstības sertifikāta galvenē. 5. Citas
apstiprinātājiestādes var pieņemt lēmumu savā
teritorijā atzīt 4. punktā minēto provizorisko
apstiprinājumu. Šādā gadījumā tām būtu
rakstiski jāinformē attiecīgā
apstiprinātājiestāde un Komisija. 6. Vajadzības
gadījumā 3. punktā minētajā Komisijas
piešķirtajā atļaujā arī norāda, vai uz to
attiecina kādus ierobežojumus. Jebkurā gadījumā tipa
apstiprinājuma derīguma termiņš ir vismaz 36 mēneši. 7. Ja Komisija nolemj atteikt
atļaujas piešķiršanu, apstiprinātājiestāde
nekavējoties dara zināmu 3. punktā minētā
provizoriskā tipa apstiprinājuma turētājam, ja šāds
apstiprinājums ir izsniegts, ka provizorisko apstiprinājumu atcels
sešus mēnešus pēc Komisijas atteikuma dienas. Neatkarīgi no Komisijas lēmuma atteikt
atļaujas piešķiršanu motorus, kas izgatavoti atbilstoši
provizoriskajam apstiprinājumam, kad tas vēl bijis spēkā,
drīkst laist tirgū jebkurā dalībvalstī, kas ir
atzinusi provizorisko apstiprinājumu. 8. Šā panta 4. un
5. punktā minētās prasības uzskata par
izpildītām, augšupielādējot attiecīgo informāciju
Savienības centrālajā administratīvajā platformā,
kas minēta 42. pantā. Paziņojuma dokumenti var būt
arī drošas elektroniskas datnes veidā. 9. Komisija, izmantojot
īstenošanas aktus, ir pilnvarota pieņemt 3. punktā
minēto atļauju. Minētos īstenošanas aktus pieņem
saskaņā ar 54. panta 2. punktā minēto
pārbaudes procedūru. 10. Komisija, izmantojot
īstenošanas aktus, ir pilnvarota pieņemt 4. punktā
minētā tipa apstiprinājuma sertifikāta un atbilstības
sertifikāta saskaņotus paraugus, tostarp tā obligāto
pamatinformāciju. Minētos īstenošanas aktus pieņem
saskaņā ar 54. panta 2. punktā minēto
pārbaudes procedūru līdz [2016. gada 31. decembrim]. 34. pants Turpmāka
deleģēto un īstenošanas aktu pielāgošana 1. Ja Komisija atļauj
piešķirt atbrīvojumu atbilstīgi 33. pantam, tā
nekavējoties veic vajadzīgos pasākumus, lai deleģētos
vai īstenošanas aktus pielāgotu tehnikas attīstībai. Ja atbrīvojums, kas piešķirts
saskaņā ar 33. panta noteikumiem, attiecas uz jomu, kas
definēta ANO/EEK noteikumos, Komisija saskaņā ar procedūru,
ko piemēro atbilstīgi Pārskatītajam 1958. gada
nolīgumam, ierosina attiecīgo ANO/EEK noteikumu grozījumu. 2. Tiklīdz attiecīgie
akti ir grozīti, atceļ visus ierobežojumus, kas noteikti Komisijas
lēmumā par atbrīvojuma atļaušanu. Ja nav veikti vajadzīgie pasākumi, lai
pielāgotu deleģētos vai īstenošanas aktus, Komisija
pēc tās dalībvalsts lūguma, kura piešķīrusi
apstiprinājumu, var atļaut dalībvalstij pagarināt tipa
apstiprinājumu ar lēmumu īstenošanas akta formā, kas
pieņemts saskaņā ar 54. panta 2. punktā
minēto pārbaudes procedūru. IX NODAĻA LAIŠANA TIRGŪ 35. pants Izgatavotāju ziņošanas
pienākumi Izgatavotājs
apstiprinātājiestādei, kas piešķīrusi ES tipa
apstiprinājumu, 45 dienu laikā pēc katra kalendāra
gada beigām un, ja mainās šīs regulas prasības,
tūlīt pēc katra piemērošanas datuma, kā arī
tūlīt pēc katra papildu datuma, ko var noteikt iestāde,
nosūta sarakstu, kurā ietverts identifikācijas numuru diapazons
katram motora tipam, kas izgatavots saskaņā ar šīs regulas
prasībām un saskaņā ar ES tipa apstiprinājumu kopš
pēdējā ziņojuma veikšanas vai kopš šīs regulas
prasības tika piemērotas pirmo reizi. Ja tas nav noteikts motoru kodēšanas
sistēmā, pirmajā daļā minētajā sarakstā
ir jānorāda identifikācijas numuru korelācija ar
attiecīgiem motora tipiem vai motoru saimēm un ar ES tipa
apstiprinājumu numuriem. Pirmajā daļā minētajā
sarakstā arī skaidri norāda ikvienu gadījumu, kad
izgatavotājs pārtrauc ražot apstiprinātu motora tipu vai motoru
saimi. Izgatavotājs saglabā sarakstu
kopijas vismaz 20 gadus pēc attiecīgā ES tipa
apstiprinājuma derīguma termiņa beigām. 36. pants Pārbaudes pasākumi 1. Dalībvalsts
apstiprinātājiestāde, kas piešķir ES tipa
apstiprinājumu, veic vajadzīgos pasākumus attiecībā uz
šo apstiprinājumu, lai pārbaudītu atbilstīgi šīs
regulas prasībām izgatavoto motoru identifikācijas numurus,
vajadzības gadījumā sadarbojoties ar pārējo dalībvalstu
apstiprinātājiestādēm. 2. Identifikācijas numuru
papildu pārbaude var notikt saistībā ar ražošanas
atbilstības kontroli, kā aprakstīts 25. pantā. 3. Attiecībā uz
identifikācijas numuru pārbaudi izgatavotājs vai
izgatavotāja pārstāvji, kas reģistrēti
Savienībā, pēc pieprasījuma nekavējoties sniedz
atbildīgajai apstiprinātājiestādei visu vajadzīgo
informāciju par izgatavotāja pircējiem, kā arī to
motoru identifikācijas numurus, kas deklarēti kā ražoti
saskaņā ar 35. pantu. Ja motorus pārdod tehnikas
izgatavotājiem, papildu informācija nav vajadzīga. 4. Ja pēc
apstiprinātājiestādes pieprasījuma izgatavotājs nevar
pārbaudīt 31. pantā norādītās motora
marķēšanas prasības, apstiprinājumu, kas saskaņā
ar šo regulu piešķirts attiecīgajam motora tipam vai motoru saimei,
var atsaukt. Informēšanas procedūru veic, kā
izklāstīts 36. panta 4. punktā. X NODAĻA DROŠĪBAS KLAUZULAS 37. pants Motori, kas neatbilst
apstiprinātajam tipam 1. Ja motori, kam ir pievienots
atbilstības sertifikāts vai uz kā ir apstiprinājuma
marķējums, neatbilst apstiprinātajam tipam vai saimei,
apstiprinātājiestāde, kas piešķīrusi ES tipa
apstiprinājumu, veic vajadzīgos pasākumus, tostarp atsauc ES
tipa apstiprinājumu, ja izgatavotāja veiktā darbība ir
neatbilstoša, lai nodrošinātu, ka ražošanā esošie motori atbilst
apstiprinātajam tipam vai saimei. Šīs dalībvalsts apstiprinātājiestādes
informē pārējo dalībvalstu
apstiprinātājiestādes par veiktajiem pasākumiem. 2. Saistībā ar
1. punktu novirzes no datiem, kas norādīti ES tipa
apstiprinājuma sertifikātā vai informācijas paketē, ja
šīs novirzes nav atļautas saskaņā ar VI nodaļas
prasībām, uzskata par neatbilstību apstiprinātajam tipam
vai saimei. 3. Ja
apstiprinātājiestāde konstatē, ka motori, kam pievienots
citā dalībvalstī izsniegts atbilstības sertifikāts vai
uz kā ir apstiprinājuma marķējums, neatbilst
apstiprinātajam tipam vai saimei, tā ES tipa apstiprinājumu
piešķīrušajai apstiprinātājiestādei var lūgt
pārbaudīt, vai ražošanā esošie motori joprojām atbilst
apstiprinātajam tipam vai saimei. Saņemot tādu
pieprasījumu, apstiprinātājiestāde, kas
piešķīrusi ES tipa apstiprinājumu, pēc iespējas
drīz un vēlākais triju mēnešu laikā pēc
pieprasījuma dienas veic vajadzīgās darbības. 4. Dalībvalstu
kompetentās iestādes mēneša laikā informē cita citu
par visiem ES tipa apstiprinājuma atsaukšanas gadījumiem un par
šādas darbības iemesliem. 5. Ja
apstiprinātājiestāde, kas piešķīrusi ES tipa
apstiprinājumu, apstrīd neatbilstību, par ko tai ir
paziņots, attiecīgās dalībvalstis cenšas strīdu
noregulēt. Par to informē Komisiju un vajadzības
gadījumā rīko attiecīgas apspriedes, lai strīdu noregulētu. 38. pants Motoru atsaukšana 1. Ja izgatavotājam, kam
piešķirts ES tipa apstiprinājums, saskaņā ar Regulas (EK)
Nr. 765/2008 20. panta 1. punktu ir jāatsauc tirgū
laistie motori, neatkarīgi no tā, vai tie ir uzstādīti
tehnikai vai nav, pamatojoties uz to, ka motori ir nopietns šīs regulas
pārkāpums attiecībā uz vides aizsardzību,
minētais izgatavotājs nekavējoties informē
apstiprinātājiestādi, kas piešķīrusi ES motora tipa
apstiprinājumu. 2. Izgatavotājs ierosina
apstiprinātājiestādei atbilstošu pasākumu kopumu, lai
novērstu 1. punktā minēto nopietno pārkāpumu.
Apstiprinātājiestāde pārējo dalībvalstu
apstiprinātājiestādēm nekavējoties paziņo ierosinātos
novēršanas pasākumus. Apstiprinātājiestādes nodrošina
novēršanas pasākumu efektīvu īstenošanu attiecīgajās
dalībvalstīs. 3. Ja attiecīgā
apstiprinātājiestāde uzskata, ka novēršanas pasākumi
nav pietiekami vai ka attiecīgā apstiprinātājiestāde
tos neīsteno pietiekami ātri, tā nekavējoties informē
apstiprinātājiestādi, kas piešķīrusi ES tipa
apstiprinājumu. Tad apstiprinātājiestāde, kas
piešķīrusi ES tipa apstiprinājumu, informē
izgatavotāju. Ja izgatavotājs neierosina un neīsteno
iedarbīgus korekcijas pasākumus, apstiprinātājiestāde,
kas izsniegusi ES tipa apstiprinājumu, veic visus vajadzīgos aizsardzības
pasākumus, arī atsauc ES tipa apstiprinājumu. ES tipa
apstiprinājuma atsaukšanas gadījumā
apstiprinātājiestāde viena mēneša laikā ar
ierakstītu vēstuli vai līdzvērtīgiem elektroniskiem
līdzekļiem paziņo to izgatavotājam, pārējo
dalībvalstu apstiprinātājiestādēm un Komisijai. 39. pants Lēmumu paziņošana un
pieejamie tiesiskās aizsardzības līdzekļi 1. Visos lēmumos, ko
pieņem saskaņā ar šo regulu, un visos lēmumos, ar ko atsaka
vai atsauc ES tipa apstiprinājumu, aizliedz vai ierobežo motora laišanu
tirgū vai pieprasa motora izņemšanu no tirgus, sīki
izklāsta to pamatojumu. 2. Jebkuru šādu lēmumu
dara zināmu attiecīgai personai, ko reizē informē arī
par tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, kurus tā var
izmantot saskaņā ar attiecīgajā dalībvalstī
spēkā esošajiem tiesību aktiem, un par šādu tiesiskās
aizsardzības līdzekļu izmantošanas iespēju termiņiem. XI NODAĻA STARPTAUTISKIE NOTEIKUMI UN
TEHNISKĀS INFORMĀCIJAS SNIEGŠANA 40. pants Līdzvērtīgu motora tipa
apstiprinājumu akceptēšana 1. Savienība
saskaņā ar daudzpusējiem vai divpusējiem nolīgumiem
starp Savienību un trešām valstīm var atzīt šajā
regulā noteikto motoru tipa apstiprinājumu nosacījumu un
noteikumu līdzvērtību procedūrām, kas noteiktas
starptautiskajos noteikumos vai trešo valstu noteikumos. 2. Piešķirtos tipa
apstiprinājumus un apstiprinājuma marķējumu, kas atbilst
ANO/EEK noteikumiem vai to grozījumiem, par kuriem Savienība ir
nobalsojusi vai kuriem Savienība ir pievienojusies, kā
norādīts deleģētajos aktos, kas minēti 4. punkta
a) apakšpunktā, atzīst par līdzvērtīgiem
saskaņā ar šo regulu piešķirtajiem tipa apstiprinājumiem un
apstiprinājuma marķējumiem. 3. Tipa apstiprinājumus,
kas piešķirti saskaņā ar Savienības tiesību aktiem,
kā norādīts 4. punkta b) apakšpunktā
minētajā deleģētajā aktā, atzīst par
līdzvērtīgiem saskaņā ar šo regulu piešķirtajiem
tipa apstiprinājumiem. 4. Komisija saskaņā ar
55. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem
paredz: (a)
sarakstu, kurā iekļauj ANO/EEK noteikumus
vai to grozījumus, par kuriem Savienība ir nobalsojusi vai kuriem
Savienība ir pievienojusies un kurus attiecina uz tādu motoru un
motoru saimju ES tipa apstiprinājumu, ko uzstāda autoceļiem
neparedzētai mobilajai tehnikai; (b)
sarakstu, kurā iekļauj Savienības
tiesību aktus, ar ko piešķir tipa apstiprinājumus. Šos deleģētos aktus pieņem
līdz [2016. gada 31. decembrim]. 41. pants OAI un tiešajiem lietotājiem
paredzētā informācija 1. Izgatavotājs
nedrīkst sniegt OAI vai tiešajiem lietotājiem nekādu tehnisko
informāciju par sīki izklāstītajiem datiem, kas paredzēti
šajā regulā un kas atšķiras no
apstiprinātājiestādes apstiprinātiem sīki
izklāstītajiem datiem. 2. Izgatavotājs dara
zināmu OAI visu saistīto informāciju un instrukcijas, kas ir
vajadzīgas, lai pareizi uzstādītu motoru tehnikai, tostarp
aprakstu par jebkādiem īpašiem nosacījumiem vai ierobežojumiem,
kas saistīti ar motora uzstādīšanu vai izmantošanu. 3. Izgatavotāji dara
pieejamu OAI visu saistīto informāciju un nepieciešamās
instrukcijas, kas paredzētas tiešajam lietotājam, jo īpaši
informāciju, kurā aprakstīti jebkādi īpaši
nosacījumi vai ierobežojumi saistībā ar motora izmantošanu. 4. Neatkarīgi no
3. punkta prasībām izgatavotāji dara pieejamu OAI
oglekļa dioksīda (CO2) emisiju vērtību, kas
noteikta ES tipa apstiprinājuma procesa laikā, kā arī instruē
OAI paziņot šo informāciju tās tehnikas tiešajam
lietotājam, kurai motoru paredzēts uzstādīt. 5. Komisija saskaņā ar
55. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, nosakot
sīki izstrādātu informāciju un instrukcijas, kas
minētas 2., 3. un 4. punktā. Šos deleģētos aktus
pieņem līdz [2016. gada 31. decembrim]. 42. pants Savienības centrālā
administratīvā platforma un datubāze 1. Komisija izveido
Savienības centrālo administratīvo digitālo platformu datu
un informācijas apmaiņai par ES tipa apstiprinājumiem
elektroniskā formātā. Šo platformu izmanto datu un
informācijas apmaiņai starp apstiprinātājiestādēm
vai arī starp apstiprinātājiestādēm un Komisiju, kas
notiek atbilstoši šai regulai. 2. Savienības
centrālā administratīvā digitālā platforma ietver
arī datubāzi, kurā centralizēti apkopo un dara pieejamu
apstiprinātājiestādēm un Komisijai visu saistīto
informāciju par ES tipa apstiprinājumiem, kas piešķirti
saskaņā ar šo regulu. Datubāze sasaista valstu datubāzes ar
Savienības centrālo datubāzi, ja tam piekrīt
attiecīgās dalībvalstis. 3. Pēc 1. un 2. punkta
ieviešanas Komisija paplašinās Savienības centrālo
administratīvo digitālo platformu ar moduļiem, kas ļaus (a)
apmainīties ar šajā regulā
minētajiem datiem un informāciju starp izgatavotājiem, tehniskajiem
dienestiem, apstiprinātājiestādēm un Komisiju; (b)
nodrošināt publisku piekļuvi
konkrētai informācijai un datiem, kas attiecas uz tipa
apstiprinājumu un ekspluatācijas atbilstības testu
rezultātiem. 4. Komisija, izmantojot
īstenošanas aktus, ir pilnvarota pieņemt sīki
izstrādātas tehniskās prasības un procedūras, kas
nepieciešamas šajā pantā minētās Savienības
centrālās administratīvās platformas un datubāzes
izveidei. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar
54. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru
līdz [2016. gada 31. decembrim]. XII NODAĻA TEHNISKO DIENESTU PILNVAROŠANA UN
PAZIŅOŠANA 43. pants Prasības attiecībā uz
tehniskajiem dienestiem 1. Pilnvarojošās
apstiprinātājiestādes nodrošina, ka, pirms tās
saskaņā ar 45. pantu pilnvaro tehnisko dienestu, minētais
tehniskais dienests nodrošina atbilstību šā panta 2. līdz
9. punktā noteiktajām prasībām. 2. Neskarot 46. panta
1. punktu, tehniskos dienestus izveido saskaņā ar
dalībvalsts tiesību aktiem, un tiem ir juridiskas personas statuss. 3. Tehniskais dienests ir
trešā persona, kas ir neatkarīga no novērtēšanā
esošā motora projektēšanas, izgatavošanas, piegādes vai apkopes
procesa. Pirmās daļas prasībām atbilst
struktūra, kas pieder pie uzņēmēju asociācijas vai
profesionālas federācijas, kura pārstāv
uzņēmumus, kas iesaistīti novērtējamo, testējamo
vai pārbaudāmo motoru konstruēšanā, izgatavošanā,
piegādē, montāžā, izmantošanā vai tehniskajā
apkopē, ja vien var pierādīt, ka tā ir neatkarīga un
nepastāv interešu konflikts. 4. Ne tehniskais dienests, ne
tā augstākā līmeņa vadība, ne darbinieki, kas
atbildīgi par tādu kategoriju darbību veikšanu, kurām tie
ir pilnvaroti saskaņā ar 45. panta 1. punktu, nav tādu
motoru konstruktori, izgatavotāji, piegādātāji vai
uzturētāji, kurus tie novērtē, un nepārstāv minētajās
darbībās iesaistītās puses. Tas neliedz izmantot
novērtētos motorus, kas minēti šā panta 3. punktā
un kas vajadzīgi tehniskā dienesta darbībai, vai izmantot
šādus motorus personīgām vajadzībām. Tehniskais dienests nodrošina, ka tā
filiāļu vai apakšuzņēmēju darbības neietekmē
to kategoriju darbību, kurām tas pilnvarots, konfidencialitāti,
objektivitāti vai godīgumu. 5. Tehniskais dienests un
tā darbinieki veic tās darbību kategorijas, kurām tie
pilnvaroti, ievērojot visaugstāko profesionālās integritātes
līmeni un nodrošinot vajadzīgo tehnisko kompetenci
konkrētajā jomā, kā arī nepieļauj nekādu
spiedienu vai ietekmēšanu, īpaši finansiālu, kas varētu
ietekmēt viņu spriedumu vai novērtēšanas darbību
rezultātus, jo īpaši tādus spiedienus vai ietekmēšanu, kuru
īsteno personas vai personu grupas, kas ir ieinteresētas šo
darbību rezultātos. 6. Tehniskais dienests
uzskatāmi parāda, ka tas spēj veikt visas tās darbību
kategorijas, kurām tās pilnvarots saskaņā ar 45. panta
1. punktu, pierādot pilnvarojošai apstiprinātājiestādei
apmierinošā veidā, ka tam ir: (a)
darbinieki ar attiecīgām prasmēm,
speciālajām tehniskajām zināšanām un profesionālo
apmācību, kā arī pietiekamu un atbilstīgu pieredzi,
lai paveiktu uzdevumu; (b)
attiecīgo darbību kategoriju
procedūru apraksti, kurās tas vēlas tikt pilnvarots, nodrošinot
šo procedūru pārredzamību un reproducējamību; (c)
procedūras to darbību kategoriju
veikšanai, kurās tas vēlas tikt pilnvarots un kurās
pienācīgi ņem vērā attiecīgā motora
tehnoloģijas sarežģītības pakāpi, kā arī to,
vai motors ir izgatavots masveida vai sērijveida ražošanas procesā;
un (d)
nepieciešamie līdzekļi, lai
pienācīgi veiktu uzdevumus saistībā ar darbību
kategorijām, kurās tas vēlas tikt pilnvarots, un piekļuve
nepieciešamajam aprīkojumam vai iekārtām. Turklāt tam jāparāda pilnvarojošajai
apstiprinātājiestādei tā atbilstība saskaņā
ar 46. pantu pieņemtajos deleģētajos aktos noteiktajiem
standartiem, kas attiecas uz darbību kategorijām, kuru veikšanai tas
ir pilnvarots. 7. Tiek nodrošināta
tehnisko dienestu, to augstākās vadības un
novērtēšanas darbinieku objektivitāte. Viņi
neiesaistās nekādās darbībās, kuras var būt
pretrunā ar viņu sprieduma neatkarību vai integritāti
attiecībā uz tām darbību kategorijām, kuru veikšanai
tie pilnvaroti. 8. Tehniskie dienesti veic
civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu saistībā ar
savām darbībām, izņemot gadījumus, kad
saskaņā ar dalībvalsts tiesību aktiem atbildību
uzņemas dalībvalsts vai kad dalībvalsts pati ir tieši
atbildīga par atbilstības novērtēšanu. 9. Tehniskā dienesta darbinieki
ievēro dienesta noslēpuma nosacījumus attiecībā uz
visu informāciju, kas iegūta, veicot to uzdevumus saskaņā
ar šo regulu vai jebkuru valsts tiesību akta noteikumu, ar kuru šo regulu
īsteno, izņemot attiecībā uz pilnvarojošām
apstiprinātājiestādēm vai ja to prasa Savienības vai
valsts tiesību akti. Īpašumtiesības ir aizsargātas. 44. pants Tehnisko dienestu
meitasuzņēmumi un apakšuzņēmēji 1. Pieņemt
apakšuzņēmējus, lai veiktu dažas no darbībām,
kurām tehniskie dienesti ir pilnvaroti saskaņā ar 45. panta
1. punktu, vai arī uzticēt minēto darbību veikšanu
meitasuzņēmumam tehniskie dienesti var tikai ar pilnvarojošās
apstiprinātājiestādes piekrišanu. 2. Ja tehniskais dienests
slēdz apakšuzņēmuma līgumus par konkrētu uzdevumu
veikšanu saistībā ar to kategoriju darbībām, kurām tas
ir pilnvarots, vai darbību uztic meitasuzņēmumam, tas nodrošina,
ka apakšuzņēmējs vai meitasuzņēmums atbilst
43. panta prasībām, un attiecīgi informē pilnvarojošo
apstiprinātājiestādi. 3. Tehniskie dienesti
uzņemas pilnu atbildību par savu apakšuzņēmēju vai
filiāļu darbu neatkarīgi no tā, kur tie veic
uzņēmējdarbību. 4. Tehniskie dienesti
pilnvarojošās apstiprinātājiestādes vajadzībām
saglabā attiecīgos dokumentus par apakšuzņēmēja vai
meitasuzņēmuma kvalifikāciju novērtējumu un uzdevumiem,
ko tie veikuši. 45. pants Tehnisko dienestu pilnvarošana 1. Tehniskos dienestus pilnvaro
veikt vienu vai vairākas no šādām darbību kategorijām
atkarībā no to kompetences jomas: (a)
A kategorija: tehniskie dienesti, kas savās
telpās veic šajā regulā norādītos testus; (b)
B kategorija: tehniskie dienesti, kas uzrauga
testus, kuri minēti šajā regulā, ja šādus testus veic
izgatavotāja vai kādas trešās personas telpās; (c)
C kategorija: tehniskie dienesti, kas
regulāri novērtē un uzrauga procedūras, ar ko izgatavotājs
kontrolē ražošanas atbilstību; (d)
D kategorija: tehniskie dienesti, kas uzrauga vai
veic testus vai pārbaudes, lai kontrolētu ražošanas atbilstību. 2. Apstiprinātājiestādi
var pilnvarot kā tehnisko dienestu, lai veiktu vienu vai vairākas
1. punktā minētās darbības. 3. Trešās valsts tehniskos
dienestus, kas nav pilnvaroti saskaņā ar 45. pantu,
49. panta piemērošanas nolūkā var informēt, bet tikai
tad, ja šāda tehnisko dienestu atzīšana ir paredzēta Savienības
divpusējā nolīgumā ar attiecīgo trešo valsti. Tas
atbilstīgi kādas dalībvalsts tiesību aktiem izveidotam
tehniskajam dienestam neliedz saskaņā ar 43. panta
2. punktu izveidot meitasuzņēmumus trešās valstīs ar
nosacījumu, ka meitasuzņēmumus tieši pārvalda un
kontrolē pilnvarotais tehniskais dienests. 46. pants Izgatavotāja akreditēti
iekšējie tehniskie dienesti 1. Izgatavotāja
akreditētu iekšējo tehnisko dienestu var pilnvarot veikt tikai
A kategorijas darbības attiecībā uz tehniskajām
prasībām, kurām saskaņā ar šo regulu
pieņemtajā deleģētajā aktā ir atļauta
paštestēšana. Minētais tehniskais dienests ir atsevišķa un
skaidri nodalīta uzņēmuma daļa un nav iesaistīts
novērtējamo motoru konstruēšanā, ražošanā,
piegādē vai tehniskajā apkopē. 2. Akreditēts
iekšējais tehniskais dienests atbilst šādām prasībām: (a)
to ne tikai ieceļ dalībvalsts
apstiprinātājiestāde, bet arī akreditē valsts
akreditācijas iestāde, kā noteikts Regulas (EK)
Nr. 765/2008 2. panta 11. punktā un atbilstoši šīs
regulas 47. pantā minētajiem standartiem un procedūrai; (b)
akreditēts iekšējais tehniskais dienests
un tā darbinieki ir organizatoriski identificējami, un tiem ir
ziņojumu sniegšanas metodes uzņēmumā, kurā tie
ietilpst, lai nodrošinātu to objektivitāti un pierādītu to
attiecīgajai valsts akreditācijas struktūrai; (c)
ne akreditētais iekšējais tehniskais
dienests, ne tā darbinieki neiesaistās darbībās, kuras
varētu būt pretrunā ar viņu sprieduma neatkarību vai
integritāti attiecībā uz tām darbību kategorijām,
kuru veikšanai tie pilnvaroti; (d)
akreditētais iekšējais tehniskais
dienests savus pakalpojumus sniedz tikai uzņēmumam, kurā tas
ietilpst. 3. Akreditēts
iekšējais tehniskais dienests nav jāpaziņo Komisijai
49. panta nolūkos, bet informāciju pilnvarotajai
apstiprinātājiestādei pēc tās pieprasījuma par
tā akreditāciju sniedz uzņēmums, kurā šis dienests
ietilpst, vai valsts akreditācijas struktūra. 4. Komisija saskaņā ar
55. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, nosakot
tehniskās prasības, attiecībā uz kurām ir atļauta
paštestēšana, kā norādīts 1. punktā. Šos
deleģētos aktus pieņem līdz [2016. gada
31. decembrim]. 47. pants Izpildes standartu un tehnisko
dienestu novērtēšanas procedūra Lai nodrošinātu, ka tehniskie dienesti
atbilst vienlīdz augstiem izpildes standartiem visās
dalībvalstīs, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos
aktus saskaņā ar 55. pantu attiecībā uz standartiem,
kādiem ir jāatbilst tehniskajiem dienestiem, tehnisko dienestu
novērtēšanas procedūru saskaņā ar 48. pantu un to
akreditāciju saskaņā ar 46. pantu. 48. pants Tehnisko dienestu prasmju
novērtēšana 1. Pilnvarojošā apstiprinātājiestāde
sagatavo novērtējuma ziņojumu, kurā parāda, ka ir
novērtēta kandidējošā tehniskā dienesta
atbilstība šīs regulas un deleģēto aktu, kas pieņemti saskaņā
ar šo regulu, prasībām. Minētajā ziņojumā var
būt akreditācijas struktūras izdots akreditācijas
sertifikāts. 2. Novērtējumu, kas ir
1. punktā minētā ziņojuma pamatā, veic
saskaņā ar prasībām, kas noteiktas
deleģētajā aktā, kurš pieņemts saskaņā ar
55. pantu. Novērtējuma ziņojumu pārskata vismaz reizi
trīs gados. 3. Novērtējuma
ziņojumu pēc pieprasījuma dara zināmu Komisijai. Šādos
gadījumos, ja novērtējums nebalstās uz valsts
akreditācijas struktūras izdotu akreditācijas sertifikātu,
kurš apliecina, ka tehniskais dienests atbilst šīs regulas
prasībām, pilnvarojošā apstiprinātājiestāde Komisijai
sniedz dokumentārus pierādījumus par tehniskā dienesta
kompetenci un pasākumiem, kas nodrošina, ka pilnvarojošā
apstiprinātājiestāde regulāri uzrauga tehnisko dienestu un
ka tas atbilst šīs regulas un deleģēto aktu, kas pieņemti
saskaņā ar šo regulu, prasībām. 4. Apstiprinātājiestāde,
kas vēlas saņemt pilnvarojumu atbilstoši 45. panta
2. punktam, lai darbotos kā tehniskais dienests, dokumentē
atbilstību, izmantojot tādu revidentu novērtējumu, kuri ir
neatkarīgi no novērtējamās darbības. Šādi
revidenti var būt no tās pašas organizācijas, ja vien
viņiem un personālam, kas veic vērtējamās
darbības, nav viena un tā pati vadība. 5. Akreditēts
iekšējais tehniskais dienests atbilst attiecīgajiem šā panta
noteikumiem. 49. pants Paziņošanas procedūras 1. Dalībvalstis paziņo
Komisijai katra pilnvarotā tehniskā dienesta nosaukumu, adresi,
tostarp elektronisko adresi, atbildīgo personu vārdus un
uzvārdus, darbību kategoriju, kā arī visas turpmākās
izmaiņas attiecībā uz minēto pilnvarošanu. 2. Tehniskais dienests var veikt
45. panta 1. punktā minētās darbības
pilnvarojošās apstiprinātājiestādes vārdā, kura
ir atbildīga par ES tipa apstiprināšanu, vienīgi tad, ja par to
iepriekš ir paziņots Komisijai saskaņā ar šā panta
1. punktu. 3. Vienu un to pašu tehnisko
dienestu var pilnvarot vairākas pilnvarojošās
apstiprinātājiestādes un paziņot pilnvarojošo
apstiprinātājiestāžu dalībvalstis neatkarīgi no
darbību kategorijas vai kategorijām, ko tas veiks saskaņā
ar 45. panta 1. punktu. 4. Komisijai paziņo par
jebkādām turpmākām nozīmīgām
izmaiņām attiecībā uz pilnvarošanu. 5. Ja, piemērojot
deleģētu aktu, ir jāpilnvaro kāda īpaša
organizācija vai kompetentā struktūra, kas veic darbību,
kura nav ietverta 45. panta 1. punktā minētajās
darbībās, tad paziņošanu veic saskaņā ar šo pantu. 6. Komisija savā
tīmekļa vietnē publicē saskaņā ar šo pantu
paziņoto tehnisko dienestu sarakstu un informāciju par tiem. 50. pants Pilnvarojumu izmaiņas 1. Ja pilnvarojošā
apstiprinātājiestāde ir noskaidrojusi vai ir informēta, ka
tās pilnvarotais tehniskais dienests vairs neatbilst šajā regulā
noteiktajām prasībām vai tas nepilda savus pienākumus,
pilnvarojošā apstiprinātājiestāde atkarībā no
atbilstības nodrošināšanas prasību vai pienākumu izpildes
pārkāpuma smaguma attiecīgi ierobežo, aptur vai atsauc tā
pilnvarojumu. Dalībvalsts, kura ir paziņojusi par šo tehnisko
dienestu, nekavējoties attiecīgi informē Komisiju. Komisija
attiecīgi groza 49. panta 6. punktā minēto
publicēto informāciju. 2. Ja pilnvarojumam nosaka
ierobežojumus vai tas tiek apturēts vai atsaukts, vai ja tehniskais
dienests ir pārtraucis savu darbību, pilnvarojošā
apstiprinātājiestāde veic atbilstošus pasākumus, lai
nodrošinātu, ka minētā tehniskā dienesta dokumentāciju
pārņem vai nu cits tehniskais dienests, vai arī tā pēc
pieprasījuma ir pieejama pilnvarojošajai
apstiprinātājiestādei vai tirgus uzraudzības
iestādēm. 51. pants Tehnisko dienestu kompetences
pārbaudes 1. Komisija izmeklē visus
gadījumus, kad tai ir šaubas vai kad tā ir informēta par
šaubām attiecībā uz tehniskā dienesta kompetenci vai
tā turpmāku atbilstību prasībām un pienākumiem,
kas uz to attiecas. 2. Pilnvarojošās
apstiprinātājiestādes dalībvalsts pēc
pieprasījuma sniedz Komisijai visu informāciju saistībā ar
attiecīgā tehniskā dienesta pilnvarošanas vai pilnvarojuma
saglabāšanas pamatojumu. 3. Komisija nodrošina, lai visa
sensitīvā informācija, kas saņemta izmeklēšanas
gaitā, tiktu apstrādāta kā konfidenciāla
informācija. 4. Ja Komisija konstatē, ka
tehniskais dienests neatbilst vai vairs neatbilst tā pilnvarošanas prasībām,
tā attiecīgi informē pilnvarojošās
apstiprinātājiestādes dalībvalsti, lai sadarbībā
ar minēto dalībvalsti paredzētu nepieciešamos korektīvos
pasākumus, un pieprasa, lai minētā dalībvalsts veic
minētos korektīvos pasākumus, tostarp pilnvarojuma atsaukšanu,
ja tas nepieciešams. 52. pants Tehnisko dienestu operatīvie
pienākumi 1. Tehniskie dienesti veic
tās darbību kategorijas, kuru veikšanai tos ir pilnvarojusi
pilnvarojošā apstiprinātājiestāde, saskaņā ar
novērtējuma un testa procedūrām, kas paredzētas
šajā regulā un tās deleģētajos aktos. Tehniskie dienesti uzrauga vai paši veic
apstiprinājuma saņemšanai vajadzīgos testus vai pārbaudes,
kā noteikts šajā regulā vai kādā no tās
deleģētajiem aktiem, ja vien nav atļautas alternatīvas
procedūras. Tehniskie dienesti neveic testus, novērtējumus vai
pārbaudes, kuru veikšanai tos nav pienācīgi pilnvarojusi to
apstiprinātājiestāde. 2. Tehniskie dienesti
jebkurā laikā: (a)
atļauj savai pilnvarojošajai
apstiprinātājiestādei pēc vajadzības novērot
tehnisko dienestu atbilstības novērtējuma laikā; un (b)
neskarot 43. panta 9. punktu un
53. pantu, pēc pieprasījuma sniedz savai pilnvarojošajai
apstiprinātājiestādei šādu informāciju par tām
darbību kategorijām, uz ko attiecas šīs regulas darbības
joma. 3. Ja tehniskais dienests
konstatē, ka izgatavotājs nepilda šajā regulā
noteiktās prasības, tas ziņo par to pilnvarojošajai
apstiprinātājiestādei, lai pilnvarojošā
apstiprinātājiestāde pieprasītu izgatavotājam veikt
atbilstīgus korektīvos pasākumus un attiecīgi neizsniegtu
ES tipa apstiprinājuma sertifikātu, kamēr atbilstīgi
korektīvie pasākumi nav veikti apstiprinātājiestādei
pieņemamā veidā. 4. Ja pēc ES tipa
apstiprinājuma sertifikāta izsniegšanas, pārraugot ražošanas
atbilstību, tehniskais dienests, rīkojoties pilnvarojošās apstiprinātājiestādes
vārdā, konstatē, ka motors vairs neatbilst šai regulai, tas
ziņo par to pilnvarojošajai apstiprinātājiestādei.
Apstiprinātājiestāde veic atbilstošus 25. pantā
paredzētos pasākumus. 53. pants Tehnisko dienestu pienākumi
sniegt informāciju 1. Tehniskie dienesti savu
pilnvarojošo apstiprinātājiestādi informē par šādiem
jautājumiem: (a)
visām konstatētajām
neatbilstībām, kas var būt par iemeslu ES tipa
apstiprinājuma sertifikāta atteikumam, ierobežojumam,
apturēšanai vai atsaukumam; (b)
jebkādiem apstākļiem, kas
ietekmē pilnvarojuma darbības jomu vai nosacījumus; (c)
visiem informācijas pieprasījumiem, ko
tie saņēmuši no tirgus uzraudzības iestādēm
saistībā ar savām darbībām. 2. Pēc savas
pilnvarojošās apstiprinātājiestādes pieprasījuma
tehniskie dienesti sniedz informāciju par darbībām sava
pilnvarojuma darbības jomā un par jebkurām citām
veiktajām darbībām, tostarp pārrobežu darbībām un
apakšlīgumiem. XIII NODAĻA ĪSTENOŠANAS AKTI UN
DELEĢĒTIE AKTI 54. pants Komiteju procedūra 1. Komisijai palīdz Tehniskā
komiteja mehānisko transportlīdzekļu jautājumos (TCMV),
kas izveidota atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes
Direktīvas 2007/46/EK 40. panta 1. punktam.
Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011
nozīmē. 2. Ja ir atsauce uz šo punktu,
piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu. 55. pants Deleģēšanas īstenošana 1. Pilnvaras pieņemt
deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā
pantā izklāstītos nosacījumus. 2. Pilnvaras pieņemt
3. pantā, 17. panta 5. punktā, 18. panta
2. punktā, 23. panta 11. punktā, 24. panta
4. punktā, 25. panta 6. punktā, 31. panta
5. punktā, 32. panta 5. punktā, 40. panta
4. punktā, 41. panta 5. punktā, 46. panta 4. punktā
un 47. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai
piešķir uz piecu gadu laikposmu no [ievietot datumu: spēkā
stāšanās diena]. 3. Eiropas Parlaments vai Padome
jebkurā laikā var atsaukt 3. pantā, 17. panta
5. punktā, 18. panta 2. punktā, 23. panta
11. punktā, 24. panta 4. punktā, 25. panta
6. punktā, 31. panta 5. punktā, 32. panta
5. punktā, 40. panta 4. punktā, 41. panta
5. punktā, 46. panta 4. punktā un 47. pantā
minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu
izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums
stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā
publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī vai arī vēlākā datumā, kas
tajā norādīts. Tas neskar citu jau spēkā esošu
deleģēto aktu spēkā esamību. 4. Tiklīdz Komisija
pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaikus
Eiropas Parlamentam un Padomei. 5. Saskaņā ar
3. pantu, 17. panta 5. punktu, 18. panta 2. punktu,
23. panta 11. punktu, 24. panta 4. punktu, 25. panta
6. punktu, 31. panta 5. punktu, 32. panta 5. punktu,
40. panta 4. punktu, 41. panta 5. punktu, 46. panta 4. punktu
un 47. pantu pieņemts deleģētais akts stājas
spēkā tikai tad, ja divu mēnešu laikā no dienas, kad
minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas
Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā
laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši
Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai
Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. XIV NODAĻA NOBEIGUMA NOTEIKUMI 56. pants Sankcijas 1. Dalībvalstis paredz
sankcijas par šīs regulas pārkāpumiem, ko piemēro
ekonomikas dalībniekiem vai OAI. Tās veic visus vajadzīgos
pasākumus, lai nodrošinātu sankciju īstenošanu.
Paredzētās sankcijas ir iedarbīgas, samērīgas un
atturošas. Dalībvalstis minētos noteikumus paziņo Komisijai līdz
[ievietot datumu: 2 gadi pēc stāšanās spēkā] un
nekavējoties paziņo Komisijai par jebkuriem turpmākiem
grozījumiem, kas tos ietekmē. 2. Pārkāpumu veidos,
par kuriem piemēro sankcijas, ietilpst šādi pārkāpumi: (a)
nepatiesu ziņu sniegšana
deklarācijās, jo īpaši apstiprinājuma procedūrās,
procedūrās, kuru rezultātā notiek atsaukšana, vai
procedūrās saistībā ar atbrīvojumiem; (b)
ES tipa apstiprinājuma vai ekspluatācijas
atbilstības testa rezultātu viltošana; (c)
tādu datu vai tehnisko specifikāciju
neizpaušana, kas var būt iemesls ES tipa apstiprinājuma atcelšanai,
atteikšanai vai atsaukšanai; (d)
izslēgšanas stratēģiju izmantošana; (e)
atteikšanās nodrošināt piekļuvi
informācijai; (f)
tādu motoru laišana tirgū, uz kuriem
attiecas apstiprinājums, bez šāda apstiprinājuma vai šajā
nolūkā viltojot dokumentus vai marķējumus; (g)
tādu pārejas perioda motoru un tehnikas
laišana tirgū, kurai šādi motori uzstādīti,
pārkāpjot atbrīvojuma noteikumus; (h)
4. pantā norādīto motora
lietošanas ierobežojumu pārkāpums; (i)
motora pārveidošana tā, ka motors vairs
neatbilst tā tipa apstiprinājuma specifikācijām; (j)
motora uzstādīšana tehnikai, lai
izmantotu veidā, kas nav 4. pantā paredzētais
vienīgais izmantošanas veids; (k)
motora laišana tirgū atbilstoši 32. panta
4. punktam, lai to izmantotu veidā, kas nav paredzēts
minētajā pantā. 57. pants Pārejas noteikumi 1. Neskarot II un III nodaļas
noteikumus, šī regula pirms datumiem, kuros III pielikumā
minētos motorus laiž tirgū, neanulē neviena ES tipa
apstiprinājuma derīgumu. 2. Apstiprinātājiestādes
var turpināt piešķirt tipa apstiprinājumus saskaņā ar
attiecīgajiem tiesību aktiem, kas piemērojami šīs regulas
spēkā stāšanās dienā, līdz motoru ES tipa
apstiprinājuma obligātajiem datumiem, kas norādīti
III pielikumā. 3. Atkāpjoties no šīs
regulas, motorus, kas jau ir saņēmuši ES tipa apstiprinājumu
saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem, kuri
piemērojami šīs regulas spēkā stāšanās
dienā, vai kas atbilst Reinas kuģniecības centrālās
komisijas (CCNR) noteiktajām prasībām un pieņemti
kā CCNR II posma motori atbilstoši Manheimas Konvencijai par
kuģošanu Reinā, var turpināt laist tirgū līdz III pielikumā
norādītajiem datumiem motoru laišanai tirgū. Šādā gadījumā valstu
iestādes neaizliedz, neierobežo vai netraucē tādu motoru laišanu
tirgū, kas atbilst apstiprinātajam tipam. 4. Motorus, uz ko
neattiecās tipa apstiprinājums Savienības līmenī
šīs regulas spēkā stāšanās dienā, var
turpināt laist tirgū, pamatojoties uz spēkā esošajiem
valstu noteikumiem, ja tādi ir, līdz III pielikumā
norādītajiem datumiem motoru laišanai tirgū. 5. Neskarot 5. panta
3. punkta un 17. panta 2. punkta noteikumus, pārejas
perioda motorus un attiecīgā gadījumā tehniku, kurai šie
pārejas perioda motori ir uzstādīti, var turpināt laist
tirgū pārejas perioda laikā ar nosacījumu, ka
mehānisma, kuram ir uzstādīts pārejas perioda motors,
izgatavošanas datums ir vairāk nekā 1 gadu pirms pārejas
perioda sākšanās. Attiecībā uz NRE kategorijas
motoriem dalībvalstis atļauj pagarināt pārejas periodu un
12 mēnešu periodu, kas minēts pirmajā daļā, par
papildu 12 mēnešiem tiem OAI, kuru kopējais ražošanas
apjoms gadā ir mazāks nekā 50 autoceļiem
neparedzētu mobilās tehnikas vienību, kas aprīkotas ar
iekšdedzes motoriem. Šajā punktā minētā kopējā
gada ražošanas apjoma aprēķina nolūkā visus OAI, kas ir
vienas un tās pašas fiziskās vai juridiskās personas
kontrolē, uzskata par vienu OAI. 6. Pamatojoties uz
5. punktā norādītajiem noteikumiem, pārejas perioda
motorus, kas atbilst motora tipiem vai motoru saimēm, kuru ES tipa
apstiprinājumi vairs nav spēkā saskaņā ar 29. panta
2. punkta a) apakšpunktu, var laist tirgū, ja (a)
uz attiecīgajiem pārejas perioda
motoriem attiecās spēkā esošs ES tipa apstiprinājums to
izgatavošanas laikā un ja tie netika laisti tirgū pirms šā ES
tipa apstiprinājuma termiņa beigām, vai (b)
attiecīgie pārejas perioda motori netika
reglamentēti Savienības līmenī šīs regulas spēkā
stāšanās dienā. 7. Šā panta 6. punkta
noteikumus piemēro tikai šādos laikposmos: (a)
18 mēnešus no III pielikumā
norādītās motoru tirgū laišanas dienas gadījumā,
kas norādīts 5. punkta pirmajā daļā; (b)
30 mēnešus no III pielikumā
norādītās motoru tirgū laišanas dienas gadījumā,
kas norādīts 5. punkta otrajā daļā. 8. Izgatavotāji nodrošina,
ka pārejas perioda motoriem ir marķējums, kurā
norādīts motora izgatavošanas datums. Šo informāciju var
piestiprināt motora obligātajai plāksnītei vai
atzīmēt uz tās. 58. pants Ziņošana 1. Dalībvalstis līdz
2021. gada 31. decembrim informē Komisiju par šajā
regulā izklāstīto ES tipa apstiprināšanas procedūru
piemērošanu. 2. Komisija, pamatojoties uz
informāciju, kas darīta zināma saskaņā ar
1. punktu, līdz 2022. gada 31. decembrim iesniedz
ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs regulas
piemērošanu. 59. pants Pārskatīšana 1. Komisija līdz
2020. gada 31. decembrim iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei
ziņojumu par: (a)
turpmāku piesārņotāju emisiju
samazināšanas potenciāla novērtējumu, pamatojoties uz
pieejamajām tehnoloģijām un izmaksu un ieguvumu analīzi; (b)
tādu iespējamo saistīto
piesārņotāju veidu noteikšanu, kas pašlaik neietilpst šīs
regulas darbības jomā. 2. Komisija līdz
2025. gada 31. decembrim iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei
ziņojumu par: (a)
32. panta 3. un 4. punktā
minēto izņēmuma noteikumu izmantošanu; (b)
emisiju testu rezultātu uzraudzību,
kā norādīts 18. pantā, un saistītajiem
secinājumiem. 3. Šā panta 1. un
2. punktā minētos ziņojumus izstrādā,
pamatojoties uz apspriešanos ar attiecīgām ieinteresētajām
personām un ņemot vērā spēkā esošos Eiropas un
starptautiskos standartus. Minētajam ziņojumam attiecīgā
gadījumā pievieno likumdošanas priekšlikumus. 60. pants Atcelšana Neskarot 57. panta 1.–4. punkta
noteikumus, Direktīvu 97/68/EK atceļ no 2017. gada
1. janvāra. 61. pants Stāšanās spēkā un
piemērošana 1. Šī regula stājas
spēkā divdesmitajā dienā pēc tās
publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī. 2. To piemēro no
2017. gada 1. janvāra. No 1. punktā minētās dienas
valstu iestādes nenoraida izgatavotāja lūgumu piešķirt ES
tipa apstiprinājumu jaunam motora tipam vai motoru saimei vai neaizliedz to
laišanu tirgū, ja attiecīgais motors vai motoru saime atbilst II,
III, IV un VIII nodaļā izklāstītajām prasībām. Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Eiropas Parlamenta
vārdā — Padomes vārdā — priekšsēdētājs priekšsēdētājs [1] Lēmums Nr. 1600/2002/EK, 2002. gada
22. jūlijs. [2] COM(2005) 446, 2005. gada
21. septembris. [3] COM(2011) 144, 2011. gada
28. marts. [4] COM(2012) 582, 2012. gada
10. oktobris. [5] http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/automotive/documents/consultations/2012-emissions-nrmm/index_en.htm. [6] http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/mechanical/non-road-mobile-machinery/publications-studies/index_en.htm. [7] http://ec.europa.eu/transport/modes/inland/studies/inland_waterways_en.htm. [8] T-Systems (2006. g.), priekšizpētes
dokuments Database for the Exchange of Type Approval Documentation (DETA). [9] OV L … [10] OV L … [11] Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada
16. decembra Direktīva 97/68/EK par dalībvalstu
tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pasākumiem pret
gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju no
iekšdedzes motoriem, ko uzstāda visurgājējai tehnikai
(OV L 59, 27.2.1998., 1. lpp.). [12] Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada
5. februāra Regula (ES) Nr. 167/2013 par lauksaimniecības
un mežsaimniecības transportlīdzekļu apstiprināšanu un
tirgus uzraudzību (OV L 60, 2.3.2013., 1. lpp). [13] Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 20. novembra
Lēmums Nr. 1386/2013/ES par vispārējo Savienības vides
rīcības programmu līdz 2020. gadam “Labklājīga
dzīve ar pieejamajiem planētas resursiem” (OV L 354, 28.12.2013.,
171. lpp.). [14] Lēmums Nr. 1600/2002/EK; Eiropas Parlamenta un
Padomes 2008. gada 21. maija Direktīva 2008/50/EK par gaisa
kvalitāti un tīrāku gaisu Eiropai (OV L 152, 11.6.2008.,
1. lpp.). [15] Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija
Regula (EK) Nr. 765/2008, ar ko nosaka akreditācijas un tirgus
uzraudzības prasības attiecībā uz produktu
tirdzniecību (OV L 218, 13.8.2008., 30. lpp.). [16] Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16.
februāra Regula (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un
vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem,
kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55,
28.2.2011., 13. lpp.). [17] Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada
5. septembra Direktīva 2007/46/EK, ar ko izveido sistēmu
mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī
tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu,
sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību
apstiprināšanai (OV L 263, 9.10.2007., 1. lpp.) [18] Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada
5. februāra Regula (ES) Nr. 167/2013 par lauksaimniecības
un mežsaimniecības transportlīdzekļu apstiprināšanu un
tirgus uzraudzību (OV L 60, 2.3.2013., 1. lpp). [19] Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada
20. novembra Direktīva 2013/53/ES par atpūtas kuģiem
un ūdens motocikliem un ar ko atceļ Direktīvu 94/25/EK (OV
L 354, 28.12.2013., 90. lpp.) [20] 298 K, kopējais apkārtējā gaisa
spiediens 101,3 kPa. [21] Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada
9. jūlija Regula (EK) Nr. 765/2008, ar ko nosaka
akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības attiecībā
uz produktu tirdzniecību un atceļ Regulu (EEK) Nr. 339/93 (OV
L 218, 13.8.2008., 30. lpp.). [22] Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. Februāra
Direktīva 2014/34/ES par dalībvalstu tiesību aktu
saskaņošanu attiecībā uz iekārtām un aizsardzības
sistēmām, kas paredzētas lietošanai
sprādzienbīstamā vidē (OV L 96, 29.3.2014.,
309. lpp.). PIELIKUMI I PIELIKUMS Regulas
4. pantā minēto motoru apakškategoriju definēšana I-1. tabula.
Regulas 4. panta 1. punktā definētās NRE
kategorijas motoru apakškategorijas Kategorija || Aizdedzes tips || Griešanās ātruma režīms || Jaudas diapazons (P) (kW) || Apakš-kategorija || Standarta jauda NRE || KA || mainīgs || 0<P<8 || NRE-v-1 || maksimālā lietderīgā jauda KA || 8≤P<19 || NRE-v-2 KA || 19≤P<37 || NRE-v-3 KA || 37≤P<56 || NRE-v-4 visi || 56≤P<130 || NRE-v-5 130≤P≤560 || NRE-v-6 P>560 || NRE-v-7 KA || nemainīgs || 0<P<8 || NRE-c-1 || nominālā lietderīgā jauda KA || 8≤P<19 || NRE-c-2 KA || 19≤P<37 || NRE-c-3 KA || 37≤P<56 || NRE-c-4 visi || 56≤P<130 || NRE-c-5 130≤P≤560 || NRE-c-6 P>560 || NRE-c-7 I-2. tabula.
Regulas 4. panta 2. punktā definētās NRG
kategorijas motoru apakškategorijas Kategorija || Aizdedzes tips || Griešanās ātruma režīms || Jaudas diapazons (P) (kW) || Apakš-kategorija || Standarta jauda NRG || visi || mainīgs || P>560 || NRG-v-1 || maksimālā lietderīgā jauda nemainīgs || P>560 || NRG-c-1 || nominālā lietderīgā jauda I-3. tabula. Regulas 4. panta
3. punktā definētās NRSh kategorijas motoru
apakškategorijas Kategorija || Aizdedzes tips || Griešanās ātruma režīms || Jaudas diapazons (P) (kW) || Darba tilpums (SV) (cm3) || Apakš-kategorija || Standarta jauda NRSh || DA || mainīgs vai nemainīgs || 0<P<19 || SV<50 || NRSh-v-1a || maksimālā lietderīgā jauda SV≥50 || NRSh-v-1b I-4. tabula. Regulas 4. panta
4. punktā definētās NRS kategorijas motoru
apakškategorijas Kategorija || Aizdedzes tips || Griešanās ātruma režīms || Jaudas diapazons (P) (kW) || Darba tilpums (SV) (cm3) || Apakš-kategorija || Standarta jauda NRS || DA || mainīgs, nomināls vai nemainīgs || 0<P<19 || 80≤SV<225 || NRS-vr-1a || maksimālā lietderīgā jauda SV≥225 || NRS-vr-1b mainīgs, starpātrums || 80≤SV<225 || NRS-vi-1a SV≥225 || NRS-vi-1b mainīgs vai nemainīgs || 19≤P<30 || SV≤1000 || NRS-v-2a || maksimālā lietderīgā jauda SV>1000 || NRS-v-2b 30≤P<56 || jebkurš || NRS-v-3 || maksimālā lietderīgā jauda Attiecībā
uz motoriem, kuru jauda ir mazāka nekā 19 kW un darba tilpums ir
mazāks nekā 80 cm3, tehnikā, kas nav
pārnēsājamā tehnika, izmanto NRSh kategorijas
motorus. I-5. tabula. Regulas 4. panta
5. punktā definētās IWP kategorijas motoru
apakškategorijas Kategorija || Aizdedzes tips || Griešanās ātruma režīms || Jaudas diapazons (P) (kW) || Apakš-kategorija || Standarta jauda IWP || visi || mainīgs || 37≤P<75 || IWP-v-1 || maksimālā lietderīgā jauda 75≤P<130 || IWP-v-2 130≤P<300 || IWP-v-3 300≤P<1000 || IWP-v-4 P≥1000 || IWP-v-5 nemainīgs || 37≤P<75 || IWP-c-1 || nominālā lietderīgā jauda 75≤P<130 || IWP-c-2 130≤P<300 || IWP-c-3 300≤P<1000 || IWP-c-4 P≥1000 || IWP-c-5 I-6. tabula. Regulas 4. panta
6. punktā definētās IWA kategorijas motoru
apakškategorijas Kategorija || Aizdedzes tips || Griešanās ātruma režīms || Jaudas diapazons (P) (kW) || Apakš-kategorija || Standarta jauda IWA || visi || mainīgs || 560≤P<1000 || IWA-v-1 || maksimālā lietderīgā jauda P≥1000 || IWA-v-2 nemainīgs || 560≤P<1000 || IWA-c-1 || nominālā lietderīgā jauda P≥1000 || IWA-c-2 I-7. tabula. Regulas 4. panta
7. punktā definētās RLL kategorijas motoru
apakškategorijas Kategorija || Aizdedzes tips || Griešanās ātruma režīms || Jaudas diapazons (P) (kW) || Apakš-kategorija || Standarta jauda RLL || visi || mainīgs || P>0 || RLL-v-1 || maksimālā lietderīgā jauda nemainīgs || P>0 || RLL-c-1 || nominālā lietderīgā jauda I-8. tabula. Regulas 4. panta
8. punktā definētās RLR kategorijas motoru
apakškategorijas Kategorija || Aizdedzes tips || Griešanās ātruma režīms || Jaudas diapazons (P) (kW) || Apakš-kategorija || Standarta jauda RLR || visi || mainīgs || P>0 || RLR-v-1 || maksimālā lietderīgā jauda nemainīgs || P>0 || RLR-c-1 || nominālā lietderīgā jauda I-9. tabula. Regulas 4. panta
9. punktā definētās SMB kategorijas motoru
apakškategorijas Kategorija || Aizdedzes tips || Griešanās ātruma režīms || Jaudas diapazons (P) (kW) || Apakš-kategorija || Standarta jauda SMB || DA || mainīgs vai nemainīgs || P>0 || SMB-v-1 || maksimālā lietderīgā jauda I-10. tabula. Regulas 4. panta
10. punktā definētās ATS kategorijas motoru
apakškategorijas Kategorija || Aizdedzes tips || Griešanās ātruma režīms || Jaudas diapazons (P) (kW) || Apakš-kategorija || Standarta jauda ATS || DA || mainīgs vai nemainīgs || P>0 || ATS-v-1 || maksimālā lietderīgā jauda II PIELIKUMS Regulas
17. panta 2. punktā minētās izplūdes gāzu
emisiju robežvērtības II-1. tabula. Regulas 4. panta
1. punktā definētās NRE kategorijas motoru
V posma emisiju robežvērtības Emisijas posms || Motoru apakškategorija || Jaudas diapazons (P) || Motora aizdedzes tips || CO || HC || NOx || PM masa || PN || A || || kW || || g/kWh || g/kWh || g/kWh || g/kWh || #/kWh || V posms || NRE-v-1 NRE-c-1 || 0<P<8 || KA || 8,00 || (HC+NOx≤7,50) || 0,401) || - || 1,10 V posms || NRE-v-2 NRE-c-2 || 8≤P<19 || KA || 6,60 || (HC+NOx≤7,50) || 0,40 || - || 1,10 V posms || NRE-v-3 NRE-c-3 || 19≤P<37 || KA || 5,00 || (HC+NOx≤4,70) || 0,015 || 1x1012 || 1,10 V posms || NRE-v-4 NRE-c-4 || 37≤P<56 || KA || 5,00 || (HC+NOx≤4,70) || 0,015 || 1x1012 || 1,10 V posms || NRE-v-5 NRE-c-5 || 56≤P<130 || visi || 5,00 || 0,19 || 0,40 || 0,015 || 1x1012 || 1,10 V posms || NRE-v-6 NRE-c-6 || 130≤P≤560 || visi || 3,50 || 0,19 || 0,40 || 0,015 || 1x1012 || 1,10 V posms || NRE-v-7 NRE-c-7 || P>560 || visi || 3,50 || 0,19 || 3,50 || 0,045 || - || 6,00 1) 0,6 ar roku
iedarbināmiem gaisdzeses tiešās iesmidzināšanas motoriem. II-2. tabula. Regulas 4. panta
2. punktā definētās NRG kategorijas motoru
V posma emisiju robežvērtības Emisijas posms || Motoru apakškategorija || Jaudas diapazons (P) || Motora aizdedzes tips || CO || HC || NOx || PM masa || PN || A || || kW || || g/kWh || g/kWh || g/kWh || g/kWh || #/kWh || V posms || NRG-v-1 NRG-c-1 || P>560 || visi || 3,50 || 0,19 || 0,67 || 0,035 || - || 6,00 II-3. tabula. Regulas 4. panta
3. punktā definētās NRSh kategorijas motoru
V posma emisiju robežvērtības Emisijas posms || Motoru apakškategorija || Jaudas diapazons (P) || Motora aizdedzes tips || CO || HC + NOx || || kW || || g/kWh || g/kWh V posms || NRSh-v-1a || 0<P<19 || DA || 805 || 50 V posms || NRSh-v-1b || 603 || 72 II-4. tabula. Regulas 4. panta
4. punktā definētās NRS kategorijas motoru
V posma emisiju robežvērtības Emisijas posms || Motoru apakškategorija || Jaudas diapazons (P) || Motora aizdedzes tips || CO || HC + NOx || || kW || || g/kWh || g/kWh V posms || NRS-vr-1a NRS-vi-1a || 0<P<19 || DA || 610 || 10 V posms || NRS-vr-1b NRS-vi-1b || 610 || 8 V posms || NRS-v-2a || 19≤P≤30 || 610 || 8 V posms || NRS-v-2b NRS-v-3 || 19≤P<56 || 4,40* || 2,70* * Fakultatīvi,
kā alternatīva, jebkāda vērtību kombinācija, kas
atbilst vienādojumam (HC+NOX) × CO0,784
≤8,57, kā arī šādiem nosacījumiem: CO ≤ 20,6
g/kWh un (HC+NOX) ≤ 2,7 g/kWh. II-5. tabula. Regulas 4. panta
5. punktā definētās IWP kategorijas motoru
V posma emisiju robežvērtības Emisijas posms || Motoru apakškategorija || Jaudas diapazons (P) || Motora aizdedzes tips || CO || HC || NOx || PM masa || PN || A || || kW || || g/kWh || g/kWh || g/kWh || g/kWh || #/kWh || V posms || IWP-v-1 IWP-c-1 || 37≤P<75 || visi || 5,00 || (HC+NOx≤4,70) || 0,30 || - || 6,00 V posms || IWP-v-2 IWP-c-2 || 75≤P<130 || visi || 5,00 || (HC+NOx≤5,40) || 0,14 || - || 6,00 V posms || IWP-v-3 IWP-c-3 || 130≤P<300 || visi || 3,50 || 1,00 || 2,10 || 0,11 || - || 6,00 V posms || IWP-v-4 IWP-c-4 || 300≤P<1000 || visi || 3,50 || 0,19 || 1,20 || 0,02 || 1x1012 || 6,00 V posms || IWP-v-5 IWP-c-5 || P>1000 || visi || 3,50 || 0,19 || 0,40 || 0,01 || 1x1012 || 6,00 II-6. tabula. Regulas 4. panta
6. punktā definētās IWA kategorijas motoru
V posma emisiju robežvērtības Emisijas posms || Motoru apakškategorija || Jaudas diapazons (P) || Motora aizdedzes tips || CO || HC || NOx || PM masa || PN || A || || kW || || g/kWh || g/kWh || g/kWh || g/kWh || #/kWh || V posms || IWA-v-1 IWA-c-1 || 560≤P<1000 || visi || 3,50 || 0,19 || 1,20 || 0,02 || 1x1012 || 6,00 V posms || IWA-v-2 IWA-c-2 || P≥1000 || visi || 3,50 || 0,19 || 0,40 || 0,01 || 1x1012 || 6,00 II-7. tabula. Regulas 4. panta
7. punktā definētās RLL kategorijas motoru
V posma emisiju robežvērtības Emisijas posms || Motoru apakškategorija || Jaudas diapazons (P) || Motora aizdedzes tips || CO || HC || NOx || PM masa || PN || A || || kW || || g/kWh || g/kWh || g/kWh || g/kWh || #/kWh || V posms || RLL-c-1 RLL-v-1 || P>0 || visi || 3,50 || (HC+NOx≤4,00) || 0,025 || - || 6,00 II-8. tabula. Regulas 4. panta
8. punktā definētās RLR kategorijas motoru
V posma emisiju robežvērtības Emisijas posms || Motoru apakškategorija || Jaudas diapazons (P) || Motora aizdedzes tips || CO || HC || NOx || PM masa || PN || A || || kW || || g/kWh || g/kWh || g/kWh || g/kWh || #/kWh || V posms || RLR-c-1 RLR-v-1 || P>0 || visi || 3,50 || 0,19 || 2,00 || 0,015 || 1x1012 || 6,00 II-9. tabula. Regulas 4. panta
9. punktā definētās SMB kategorijas motoru
V posma emisiju robežvērtības Emisijas posms || Motoru apakškategorija || Jaudas diapazons (P) || Motora aizdedzes tips || CO || NOx || HC || || kW || || g/kWh || g/kWh || g/kWh V posms || SMB-v-1 || P>0 || DA || 275 || - || 75 II-10. tabula. Regulas 4. panta
10. punktā definētās ATS kategorijas motoru
V posma emisiju robežvērtības Emisijas posms || Motoru apakškategorija || Jaudas diapazons (P) || Motora aizdedzes tips || CO || HC + NOx || || kW || || g/kWh || g/kWh V posms || ATS-v-1 || P>0 || DA || 400 || 8 Īpaši
noteikumi par ogļūdeņražu (HC) robežvērtībām
pilnībā un daļēji ar gāzi darbināmiem motoriem 1. Tajās apakškategorijās,
kurās definēts A koeficients, HC robežvērtību
pilnībā un daļēji ar gāzi darbināmiem motoriem,
kas norādīti tabulā, aizstāj ar robežvērtību, ko
aprēķina atbilstoši šādai formulai: HC = 0,19 + (1,5*A*GER), kur GER ir vidējais gāzes
enerģijas koeficients atbilstošajā ciklā. Ja piemēro gan
testa ciklu stacionārā fāzē, gan testa ciklu pārejas
fāzē, GER nosaka testa ciklā pārejas fāzē,
izmantojot karsto palaidi. Ja izmanto vairāk nekā vienu testa ciklu
stacionārā fāzē, vidējo gāzes enerģijas
koeficientu nosaka katram testa ciklam atsevišķi. Ja aprēķinātā HC
robežvērtība pārsniedz vērtību 0,19 + A, norāda
HC robežvērtību 0,19 + A. 1. attēls. Shematiska HC emisijas
robežvērtība kā vidējā gāzes enerģijas
koeficienta (GER) funkcija. 2. Apakškategorijās ar kombinētu HC
un NOx ierobežojumu, kombinēto HC un NOx robežvērtību samazina
par 0,19 g/kWh un attiecina tikai uz NOx. 3. Motoriem, ko nedarbina ar gāzi, šo
formulu nepiemēro. III PIELIKUMS Termiņi
šīs regulas piemērošanai
attiecībā uz ES tipa apstiprinājumiem un laišanu tirgū III-1. tabula. Šīs regulas
piemērošanas datums attiecībā uz NRE kategorijas motoriem Kategorija || Aizdedzes tips || Jaudas diapazons (P) (kW) || Apakš-kategorija || Šīs regulas obligātas piemērošanas datums attiecībā uz motoru ES tipa apstiprinājumiem || motoru laišanu tirgū NRE || KA || 0<P<8 || NRE-v-1 NRE-c-1 || 2018. gada 1. janvāris || 2019. gada 1. janvāris KA || 8≤P<19 || NRE-v-2 NRE-c-2 KA || 19≤P<37 || NRE-v-3 NRE-c-3 || 2018. gada 1. janvāris || 2019. gada 1. janvāris 37≤P<56 || NRE-v-4 NRE-c-4 visi || 56≤P<130 || NRE-v-5 NRE-c-5 || 2019. gada 1. janvāris || 2020. gada 1. janvāris 130≤P≤560 || NRE-v-6 NRE-c-6 || 2018. gada 1. janvāris || 2019. gada 1. janvāris P>560 || NRE-v-7 NRE-c-7 || 2018. gada 1. janvāris || 2019. gada 1. janvāris III-2.
tabula. Šīs regulas piemērošanas datums attiecībā uz NRG
kategorijas motoriem Kategorija || Aizdedzes tips || Jaudas diapazons (P) (kW) || Apakš-kategorija || Šīs regulas obligātas piemērošanas datums attiecībā uz || || || || motoru ES tipa apstiprinājumiem || motoru laišanu tirgū NRG || visi || P>560 || NRG-v-1 NRG-c-1 || 2018. gada 1. janvāris || 2019. gada 1. janvāris III-3. tabula. Šīs regulas
piemērošanas datums attiecībā uz NRSh kategorijas
motoriem Kategorija || Aizdedzes tips || Jaudas diapazons (P) (kW) || Apakš-kategorija || Šīs regulas obligātas piemērošanas datums attiecībā uz || || || || motoru ES tipa apstiprinājumiem || motoru laišanu tirgū NRSh || DA || 0<P<19 || NRSh-v-1a NRSh-v-1b || 2018. gada 1. janvāris || 2019. gada 1. janvāris III-4.
tabula. Šīs regulas piemērošanas datums attiecībā uz NRS
kategorijas motoriem Kategorija || Aizdedzes tips || Jaudas diapazons (P) (kW) || Apakš-kategorija || Šīs regulas obligātas piemērošanas datums attiecībā uz || || || || motoru ES tipa apstiprinājumiem || motoru laišanu tirgū NRS || DA || 0<P<56 || NRS-vr-1a NRS-vi-1a NRS-vr-1b NRS-vi-1b NRS-v-2a NRS-v-2b NRS-v-3 || 2018. gada 1. janvāris || 2019. gada 1. janvāris III-5.
tabula. Šīs regulas piemērošanas datums attiecībā uz IWP
kategorijas motoriem Kategorija || Aizdedzes tips || Jaudas diapazons (P) (kW) || Apakš-kategorija || Šīs regulas obligātas piemērošanas datums attiecībā uz || || || || motoru ES tipa apstiprinājumiem || motoru laišanu tirgū IWP || visi || 37<P<300 || IWP-v-1 IWP-c-1 IWP-v-2 IWP-c-2 IWP-v-3 IWP-c-3 || 2018. gada 1. janvāris || 2019. gada 1. janvāris 300≤P<1000 || IWP-v-4 IWP-c-4 || 2019. gada 1. janvāris || 2020. gada 1. janvāris P≥1000 || IWP-v-5 IWP-c-5 || 2020. gada 1. janvāris || 2021. gada 1. janvāris III-6.
tabula. Šīs regulas piemērošanas datums attiecībā uz IWA
kategorijas motoriem Kategorija || Aizdedzes tips || Jaudas diapazons (P) (kW) || Apakš-kategorija || Šīs regulas obligātas piemērošanas datums attiecībā uz || || || || motoru ES tipa apstiprinājumiem || motoru laišanu tirgū IWA || visi || 560≤P<1000 || IWA-v-1 IWA-c-1 || 2019. gada 1. janvāris || 2020. gada 1. janvāris P≥1000 || IWA-v-2 IWA-c-2 || 2020. gada 1. janvāris || 2021. gada 1. janvāris III-7. tabula. Šīs regulas
piemērošanas datums attiecībā uz RLL kategorijas motoriem Kategorija || Aizdedzes tips || Jaudas diapazons (P) (kW) || Apakš-kategorija || Šīs regulas obligātas piemērošanas datums attiecībā uz || || || || motoru ES tipa apstiprinājumiem || motoru laišanu tirgū RLL || visi || P>0 || RLL-v-1 RLL-c-1 || 2020. gada 1. janvāris || 2021. gada 1. janvāris III-8. tabula. Šīs regulas
piemērošanas datums attiecībā uz RLR kategorijas motoriem Kategorija || Aizdedzes tips || Jaudas diapazons (P) (kW) || Apakš-kategorija || Šīs regulas obligātas piemērošanas datums attiecībā uz || || || || motoru ES tipa apstiprinājumiem || motoru laišanu tirgū RLR || visi || P>0 || RLR-v-1 RLR-c-1 || 2020. gada 1. janvāris || 2021. gada 1. janvāris III-9. tabula. Šīs regulas
piemērošanas datums attiecībā uz SMB kategoriju Kategorija || Aizdedzes tips || Jaudas diapazons (P) (kW) || Apakš-kategorija || Šīs regulas obligātas piemērošanas datums attiecībā uz || || || || motoru ES tipa apstiprinājumiem || motoru laišanu tirgū SMB || DA || P>0 || SMB-v-1 || 2018. gada 1. janvāris || 2019. gada 1. janvāris III-10.
tabula. Šīs regulas piemērošanas datums attiecībā uz ATS
kategorijas motoriem Kategorija || Aizdedzes tips || Jaudas diapazons (P) (kW) || Apakš-kategorija || Šīs regulas obligātas piemērošanas datums attiecībā uz || || || || motoru ES tipa apstiprinājumiem || motoru laišanu tirgū ATS || DA || P>0 || ATS-v-1 || 2018. gada 1. janvāris || 2019. gada 1. janvāris IV PIELIKUMS Autoceļiem neparedzētas
tehnikas motora testa cikli stacionārā fāzē (NRSC) IV-1. tabula. NRSC testa cikli NRE
kategorijas motoriem Kategorija || Griešanās ātruma režīms || Nolūks || || NRSC NRE || mainīgs || Motors ar mainīgu griešanās ātrumu, kura standarta jauda ir mazāka nekā 19 kW || NRE-v-1 NRE-v-2 || G2 vai C1 Motors ar mainīgu griešanās ātrumu, kura standarta jauda ir 19 kW vai lielāka, taču ne lielāka par 560 kW || NRE-v-3 NRE-v-4 NRE-v-5 NRE-v-6 || C1 Motors ar mainīgu griešanās ātrumu, kura standarta jauda ir lielāka nekā 560 kW || NRE-v-7 || C1 nemainīgs || Motors ar nemainīgu griešanās ātrumu || NRE-c-1 NRE-c-2 NRE-c-3 NRE-c-4 NRE-c-5 NRE-c-6 NRE-c-7 || D2 IV-2. tabula. NRSC testa cikli NRG
kategorijas motoriem Kategorija || Griešanās ātruma režīms || Nolūks || || NRSC NRG || mainīgs || Motors ar mainīgu griešanās ātrumu ģeneratoru iekārtai || NRG-v-1 || C1 nemainīgs || Motors ar nemainīgu griešanās ātrumu ģeneratoru iekārtai || NRG-c-1 || D2 IV-3. tabula. NRSC testa cikli NRSh
kategorijas motoriem Kategorija || Griešanās ātruma režīms || Nolūks || || NRSC NRSh || mainīgs vai nemainīgs || Motors, kura standarta jauda nepārsniedz 19 kW, izmantošanai pārnēsājamā tehnikā || NRSh-v-1a NRSh-v-1b || G3 IV-4. tabula. NRSC testa cikli NRS
kategorijas motoriem Kategorija || Griešanās ātruma režīms || Nolūks || || NRSC NRS || mainīgs, starpātrums || Motors ar mainīgu griešanās ātrumu, kura standarta jauda nepārsniedz 19 kW, paredzēts starpātruma piemērošanai || NRS-vi-1a NRS-vi-1b || G1 mainīgs, nomināls vai nemainīgs || Motors ar mainīgu griešanās ātrumu, kura standarta jauda nepārsniedz 19 kW, paredzēts nomināla griešanās ātruma piemērošanai; motors ar nemainīgu griešanās ātrumu, kura standarta jauda nepārsniedz 19 kW || NRS-vr-1a NRS-vr-1b || G2 mainīgs vai nemainīgs || Motors, kuram ir gan standarta jauda 19–30 kW, gan kopējais darba tilpums, kas mazāks par 1 litru || NRS-v-2a || G2 Motors, kura standarta jauda ir lielāka nekā 19 kW, izņemot motoru, kuram ir gan standarta jauda 19–30 kW, gan kopējais darba tilpums, kas mazāks par 1 litru || NRS-v-2b NRS-v-3 || C2 IV-5. tabula. NRSC testa cikli IWP
kategorijas motoriem Kategorija || Griešanās ātruma režīms || Nolūks || || NRSC IWP || mainīgs || Motors ar mainīgu griešanās ātrumu, kas paredzēts piedziņai un kas darbojas atbilstīgi fiksēta soļa dzenskrūves līknei || IWP-v-1 IWP-v-2 IWP-v-3 IWP-v-4 IWP-v-5 || E3 nemainīgs || Motors ar nemainīgu griešanās ātrumu, kas paredzēts piedziņai un kas darbojas ar regulējamu soli vai elektriski savienotām dzenskrūvēm || IWP-c-1 IWP-c-2 IWP-c-3 IWP-c-4 IWP-c-5 || E2 IV-6. tabula. NRSC testa cikli IWA
kategorijas motoriem Kategorija || Griešanās ātruma režīms || Nolūks || || NRSC IWA || mainīgs || Motors ar mainīgu griešanās ātrumu, kura standarta jauda ir lielāka nekā 560 kW un kurš paredzēts palīgdarbībām uz iekšējo ūdensceļu kuģiem || IWA-v-1 IWA-v-2 || C1 nemainīgs || Motors ar nemainīgu griešanās ātrumu, kura standarta jauda ir lielāka nekā 560 kW un kurš paredzēts palīgdarbībām uz iekšējo ūdensceļu kuģiem || IWA-c-1 IWA-c-2 || D2 IV-7. tabula. NRSC testa cikli RLL
kategorijas motoriem Kategorija || Griešanās ātruma režīms || Nolūks || || NRSC RLL || mainīgs || Motors ar mainīgu griešanās ātrumu lokomotīvju piedziņai || RLL-v-1 || F nemainīgs || Motors ar nemainīgu griešanās ātrumu lokomotīvju piedziņai || RLL-c-1 || D2 IV-8. tabula. NRSC testa cikli RLR
kategorijas motoriem Kategorija || Griešanās ātruma režīms || Nolūks || || NRSC RLR || mainīgs || Motors ar mainīgu griešanās ātrumu automotrišu piedziņai || RLR-v-1 || C1 nemainīgs || Motors ar nemainīgu griešanās ātrumu automotrišu piedziņai || RLR-c-1 || D2 IV-9. tabula. NRSC testa cikli SMB
kategorijas motoriem Kategorija || Griešanās ātruma režīms || Nolūks || || NRSC SMB || mainīgs vai nemainīgs || Motori aerokamanu piedziņai || SMB-v-1 || H IV-10. tabula. NRSC testa cikls ATS
kategorijas motoriem Kategorija || Griešanās ātruma režīms || Nolūks || || NRSC ATS || mainīgs vai nemainīgs || Motori ATV vai SbS piedziņai || ATS-v-1 || G1 Autoceļiem neparedzētas
tehnikas motora testa cikli pārejas fāzē IV-11. tabula. Autoceļiem
neparedzētas tehnikas motora testa cikls pārejas fāzē NRE
kategorijas motoriem Kategorija || Griešanās ātruma režīms || Nolūks || || NRE || mainīgs || Motors ar mainīgu griešanās ātrumu, kura standarta jauda ir 19 kW vai lielāka, taču ne lielāka par 560 kW || NRE-v-3 NRE-v-4 NRE-v-5 NRE-v-6 || NRTC IV-12. tabula. Autoceļiem
neparedzētas tehnikas motora testa cikls pārejas fāzē NRS(1)
kategorijas motoriem Kategorija || Griešanās ātruma režīms || Nolūks || || NRS || mainīgs vai nemainīgs || Motors, kura standarta jauda ir lielāka nekā 19 kW, izņemot motoru, kuram ir gan standarta jauda 19–30 kW, gan kopējais darba tilpums, kas mazāks par 1 litru || NRS-v-2b NRS-v-3 || LSI-NRTC (1) Attiecas tikai uz motoriem, kuru
maksimālais testa ātrums ir 3400 vai mazāk apgriezienu
minūtē. V PIELIKUMS Emisiju
noturības periodi, kas minēti 24. panta 1. punktā V-1. tabula.
Emisiju noturības periodi (EDP) motoru kategorijai Kategorija || Aizdedzes tips || Griešanās ātruma režīms || Jaudas diapazons (P) (kW) || Apakš-kategorija || EDP (stundas) NRE || KA || mainīgs || 0<P<8 || NRE-v-1 || 3000 KA || 8≤P<19 || NRE-v-2 KA || 19≤P<37 || NRE-v-3 || 5000 KA || 37≤P<56 || NRE-v-4 || 8000 visi || 56≤P<130 || NRE-v-5 130≤P≤560 || NRE-v-6 P>560 || NRE-v-7 KA || nemainīgs || 0<P<8 || NRE-c-1 || 3000 KA || 8≤P<19 || NRE-c-2 KA || 19≤P<37 || NRE-c-3 KA || 37≤P<56 || NRE-c-4 || 8000 visi || 56≤P<130 || NRE-c-5 130≤P≤560 || NRE-c-6 P>560 || NRE-c-7 V-2. tabula.
Emisiju noturības periods (EDP) motoru kategorijai Kategorija || Aizdedzes tips || Griešanās ātruma režīms || Jaudas diapazons (P) (kW) || Apakš-kategorija || EDP (stundas) NRG || visi || nemainīgs || P>560 || NRG-v-1 || 8000 mainīgs || NRG-c-1 V-3. tabula.
Emisiju noturības periods (EDP) NRSh kategorijas motoriem Kategorija || Aizdedzes tips || Griešanās ātruma režīms || Jaudas diapazons (P) (kW) || Darba tilpums (SV) (cm3) || Apakš-kategorija || EDP (stundas) NRSh || DA || mainīgs vai nemainīgs || 0<P<19 || SV<50 || NRSh-v-1a || 50/125/3001) SV≥50 || NRSh-v-1b 1) EDP stundas atbilst EDP 1., 2.,
3. kategorijai, kā definēts deleģētajos aktos. V-4. tabula. Emisiju noturības periods
(EDP) motoru kategorijai Kategorija || Aizdedzes tips || Griešanās ātruma režīms || Jaudas diapazons (P) (kW) || Darba tilpums (SV) (cm3) || Apakš-kategorija || EDP (stundas) NRS || DA || mainīgs, nomināls vai nemainīgs || 0<P<19 || 80≤SV<225 || NRS-vr-1a || 125/250/5001) mainīgs, starpātrums || NRS-vi-1a mainīgs, nomināls vai nemainīgs || SV≥225 || NRS-vr-1b || 250/500/10001) mainīgs, starpātrums || NRS-vi-1b mainīgs vai nemainīgs || 19≤P<30 || SV≤1000 || NRS-v-2a || 1000 SV>1000 || NRS-v-2b || 5000 30≤P<56 || jebkurš || NRS-v-3 || 5000 1)
EDP stundas atbilst EDP 1., 2., 3. kategorijai, kā
definēts deleģētajos aktos. V-5. tabula.
Emisiju noturības periods (EDP) motoru kategorijai Kategorija || Aizdedzes tips || Griešanās ātruma režīms || Jaudas diapazons (P) (kW) || Apakš-kategorija || EDP (stundas) IWP || visi || mainīgs || 37≤P<75 || IWP-v-1 || 10000 75≤P<130 || IWP -v-2 130≤P<300 || IWP -v-3 300≤P<1000 || IWP -v-4 P≥1000 || IWP -v-5 nemainīgs || 37≤P<75 || IWP -c-1 || 10000 75≤P<130 || IWP -c-2 130≤P<300 || IWP -c-3 300≤P<1000 || IWP -c-4 P≥1000 || IWP -c-5 V-6. tabula. Emisiju noturības
periods (EDP) IWA kategorijas motoriem Kategorija || Aizdedzes tips || Griešanās ātruma režīms || Jaudas diapazons (P) (kW) || Apakš-kategorija || EDP (stundas) IWA || visi || mainīgs || 560≤P<1000 || IWA-v-1 || 10000 P≥1000 || IWA-v-2 nemainīgs || 560≤P<1000 || IWA-c-1 P≥1000 || IWA-c-2 V-7. tabula.
Emisiju noturības periods (EDP) RLL kategorijas motoriem Kategorija || Aizdedzes tips || Griešanās ātruma režīms || Jaudas diapazons (P) (kW) || Apakš-kategorija || EDP (stundas) RLL || visi || mainīgs || P>0 || RLL-v-1 || 10000 nemainīgs || P>0 || RLL-c-1 V-8. tabula. Emisiju noturības
periods (EDP) RLR kategorijas motoriem Kategorija || Aizdedzes tips || Griešanās ātruma režīms || Jaudas diapazons (P) (kW) || Apakš-kategorija || EDP (stundas) RLR || visi || mainīgs || P>0 || RLR-v-1 || 10000 nemainīgs || P>0 || RLR-c-1 V-9. tabula.
Emisiju noturības periods (EDP) SMB kategorijas motoriem Kategorija || Aizdedzes tips || Griešanās ātruma režīms || Jaudas diapazons (P) (kW) || Apakš-kategorija || EDP (stundas) SMB || DA || mainīgs vai nemainīgs || P>0 || SMB-v-1 || 400 V-10. tabula. Emisiju noturības
periods (EDP) motoru kategorijai Kategorija || Aizdedzes tips || Griešanās ātruma režīms || Jaudas diapazons (P) (kW) || Apakš-kategorija || EDP (stundas) ATS || DA || mainīgs vai nemainīgs || P>0 || ATS-v-1 || 500/10002) 2) EDP stundas atbilst motoriem ar
šādu kopējo motora darba tilpumu: <100 cm3 / ≥100
cm3. VI PIELIKUMS ATEX emisiju robežvērtības, kas minētas 32. panta
4. punktā VI-1 tabula. ATEX emisiju
robežvērtības NRE kategorijas motoriem Emisijas posms || Motoru apakškategorija || Jaudas diapazons (P) || Motora aizdedzes tips || CO || THC || NOx || PM masa || A || || kW || || g/kWh || g/kWh || g/kWh || g/kWh || ATEX || NRE-v-1 NRE-c-1 || 0<P<8 || KA || 8 || 7,5 || 0,4 || 6,0 ATEX || NRE-v-2 NRE-c-2 || 8≤P<19 || KA || 6,6 || 7,5 || 0,4 || 6,0 ATEX || NRE-v-3 NRE-c-3 || 19≤P<37 || KA || 5,5 || 7,5 || 0,6 || 6,0 ATEX || NRE-v-4 NRE-c-4 || 37≤P<56 || KA || 5,0 || 4,7 || 0,4 || 6,0 ATEX || NRE-v-5 NRE-c-5 || 56≤P<130 || visi || 5,0 || 4,0 || 0,3 || 6,0 ATEX || NRE-v-6 NRE-c-6 || 130≤P≤560 || visi || 3,5 || 4,0 || 0,2 || 6,0 ATEX || NRE-v-7 NRE-c-7 || P>560 || visi || 3,5 || 6,4 || 0,2 || 6,0 VI-2 tabula. ATEX emisiju
robežvērtības NRG kategorijas motoriem Emisijas posms || Motoru apakškategorija || Jaudas diapazons (P) || Motora aizdedzes tips || CO || HC || NOx || PM masa || A || || kW || || g/kWh || g/kWh || g/kWh || g/kWh || ATEX || NRG-c-1 || P>560 || visi || 3,5 || 6,4 || 0,2 || 6,0 NRG-v-1 VI-3 tabula. ATEX emisiju
robežvērtības RLL kategorijas motoriem Emisijas posms || Motoru apakškategorija || Jaudas diapazons (P) || Motora aizdedzes tips || CO || THC || NOx || PM masa || A || || kW || || g/kWh || g/kWh || g/kWh || g/kWh || ATEX || RLL-v-1 RLL-c-1 || P≤560 || visi || 3,5 || (HC+NOx≤4,0) || 0,2 || 6,0 ATEX || RLL-v-1 RLL-c-1 || P>560 kW || visi || 3,5 || 0,5 || 6,0 || 0,2 || 6,0 ATEX || RLL-v-1 RLL-c-1 || P>2000 kW un SVc1)>5 litri || visi || 3,5 || 0,4 || 7,4 || 0,2 || 6,0 1) Darba tilpums uz vienu
cilindru.