EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52012SC0221
COMMISSION STAFF WORKING DOCUMENT EXECUTIVE SUMMARY OF IMPACT ASSESSMENT accompanying the document RECOMMENDATION ON ACCESS TO AND PRESERVATION OF SCIENTIFIC INFORMATION
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS Pavaddokuments dokumentam IETEIKUMS PAR PIEKĻUVI ZINĀTNISKAJAI INFORMĀCIJAI UN TĀS SAGLABĀŠANU
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS Pavaddokuments dokumentam IETEIKUMS PAR PIEKĻUVI ZINĀTNISKAJAI INFORMĀCIJAI UN TĀS SAGLABĀŠANU
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS Pavaddokuments dokumentam IETEIKUMS PAR PIEKĻUVI ZINĀTNISKAJAI INFORMĀCIJAI UN TĀS SAGLABĀŠANU
SATURS 1........... Darbības joma un konteksts............................................................................................ 3 1.1........ Darbības joma................................................................................................................ 3 1.2........ Konteksts....................................................................................................................... 3 2........... Problēmas izklāsts.......................................................................................................... 4 3........... ES darbību loģiskais
pamatojums, ES pievienotā vērtība un subsidiaritāte......................... 5 4........... Politikas mērķi................................................................................................................ 5 5........... Politikas iespējas............................................................................................................ 5 6........... Politikas iespēju un to
ietekmes salīdzinājums................................................................... 6 7........... Uzraudzība un
novērtēšana.............................................................................................. 7 1. Darbības joma un
konteksts 1.1. Darbības
joma Šajā
ietekmes novērtējumā ir izpētīts, vai, ņemot
vērā pašreizējās pārmaiņas akadēmisko
publikāciju sistēmā, ES līmenī ir jādara vairāk,
lai uzlabotu pētniecības efektivitāti un veicinātu novatorisku
Savienību, kura ir pasaules līdere zinātnē. Ietekmes
novērtējumā ir izvērtētas dažādas politikas
iespējas, kā sekmēt ES rīcību, kas uzlabotu
piekļuvi zinātniskajai informācijai un tās saglabāšanu
digitālajā laikmetā; jo īpaši izvērtēta ietekme,
ko radītu Komisijas ieteikums dalībvalstīm par šo tematu. 1.2. Konteksts Kā
uzsvērts paziņojumā “Eiropa 2020”, zināšanas un
inovācija sniedz konkurētspējas priekšrocības[1]. Strukturāli
zemo izaugsmi Eiropā var uzlabot, radot optimālus apstākļus
inovācijai. Lai Eiropa kļūtu par aizvien
konkurētspējīgāku ekonomiku, kas balstīta uz
zināšanām, tai ir jāuzlabo ne tikai zināšanu radīšana,
bet arī publiskiem līdzekļiem finansētās
pētniecības zinātnisko rezultātu izplatīšana un
kopīgošana. Iestājoties
digitālajam laikmetam, zinātnieku aprindas saskata lielākas
iespējas elektroniski izplatīt pētniecības rezultātus.
Viena no šīm iespējām ir atklāta piekļuve.
Atklāta piekļuve ļauj nodrošināt brīvu tiešsaistes
piekļuvi zināšanām un to atkalizmantošanu zinātnisku
publikāciju, datu, monogrāfiju un saistīto materiālu
veidā. Komisijas politika par piekļuvi zinātniskajai
informācijai un par tās saglabāšanu balstās uz politisko attīstību,
kas aizsākās 2007. gada februārī, kad Komisija
pieņēma paziņojumu par zinātnisko informāciju
digitālajā laikmetā[2].
2007. gada novembrī tam sekoja Padomes secinājumi[3], kuros bija
iekļauts pasākumu kopums, kas jāīsteno
dalībvalstīm. Tajos Komisija tika aicināta eksperimentāli
izmēģināt atklātu piekļuvi no ES pētniecības
pamatprogrammu līdzekļiem finansēto projektu
zinātniskajām publikācijām, tādēļ
2008. gada augustā uzsāktās Septītās
pamatprogrammas ietvaros tika sākts atklātas piekļuves
izmēģinājuma projekts. 2009. gada
martā tika pieņemts Paziņojums par IST infrastruktūrām
e-zinātnei[4].
Tam 2009. gada decembrī sekoja Padomes secinājumi[5], kuros
dalībvalstis ar Komisiju tika aicinātas turpināt piekļuves
paplašināšanu un nodrošināt saskaņotu pieeju piekļuvei
datiem un to pārzināšanai. 2010. gadā
Komisija pieņēma stratēģijas “Eiropa 2020”
pamatiniciatīvas “Inovācijas savienība”[6] un “Digitālā
programma Eiropai”[7].
Abos paziņojumos atklāta piekļuve minēta kā
līdzeklis stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanai.
Tajos norādīts, ka atklāta piekļuve tiks attiecināta
arī uz publiskiem līdzekļiem finansētas
pētniecības rezultātiem, jo īpaši projektiem, kurus
finansē no ES pētniecības pamatprogrammu līdzekļiem.
Komisija 2011. gada 30. novembrī pieņēma priekšlikumu
programmai “Apvārsnis 2020”[8].
Sākot ar 2014. gadu, tā Eiropas pētniecības un
inovācijas finansēšanu apvienos vienā sistēmā. Ir
ierosināts padarīt atklātu piekļuvi par pētniecības
rezultātu izplatīšanas pamatprincipu. Otrs
stratēģiskās politikas jautājums ir Eiropas
Pētniecības telpas (EPT) izveide un īstenošana. EPT apvieno
visas tās Eiropas pētniecības un izstrādes darbības,
programmas un politikas jomas, kurām ir starptautiska perspektīva.
Mērķis ir nodrošināt piekļuvi visu Eiropu aptverošai
atklātai zināšanu un tehnoloģiju telpai, kurā
pilnībā tiek izmantota sinerģija un savstarpēja
papildināmība. Šādā kontekstā īpaši būtiski
ir jautājumi saistībā ar piekļuvi zinātniskajai
informācijai un tās saglabāšanu. Ņemot
vērā šo politikas priekšvēsturi, Komisija pieņems jaunu
paziņojumu “Virzība uz labāku piekļuvi zinātniskajai
informācijai – arvien lielāki ieguvumi
no publiskajiem ieguldījumiem pētniecībā”. Šajā
paziņojumā būs apkopota situācijas attīstība kopš
2007. gada un norādītas jomas, kurās dalībvalstīm
un Komisijai ir jāturpina rīkoties. Tam būs pievienots ieteikums
dalībvalstīm, kurā būs ierosinātas konkrētas
darbības saistībā ar piekļuvi zinātniskajai
informācijai un tās saglabāšanu. 2. Problēmas izklāsts Akadēmiskā izplatīšanas
sistēma piedzīvo virkni problēmu, kas neļauj sasniegt
vēlamo politikas iznākumu, t. i., piedāvāt
pētniekiem, kuri darbojas EPT, integrētu prakses un
infrastruktūras sistēmu, kas nodrošina vienkāršu, atklātu
piekļuvi pētniecības rezultātiem, to izmantošanu un
atkalizmantošanu. Minētās problēmas ir iztirzātas
turpmāk. (a)
Nepietiekama piekļuve zinātniskās
pētniecības publikācijām Žurnālu
abonēšanas cenas ir augušas, pārsniedzot inflācijas līmeni,
un turpina palielināties, sagādājot raizes bibliotēkām
un apgrūtinot piekļuvi publiskiem līdzekļiem
finansētas pētniecības rezultātiem. Piekļuve zinātnisko žurnālu
saturam un pētnieku, nozares (jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu)
un plašākas sabiedrības iespējas izmantot un atkalizmantot
zinātnisko informāciju joprojām ir ierobežotas. Jau daudzus gadus zinātnieku kopiena
aicina ieviest atklātu piekļuvi publiskiem līdzekļiem finansētas
pētniecības rezultātiem, jo īpaši zinātniski
recenzētām publikācijām. Atklāta piekļuve
zinātniskām publikācijām iespējama divos veidos: ·
raksta publicēšanas izmaksas jau iepriekš sedz
autori (faktiski, to finansējošās struktūras vai
universitātes), nevis abonēšanas maksas, rakstu nekavējoties un
par brīvu dara pieejamu ikvienam (“zelta atklātā
piekļuve”); ·
zinātniski recenzētās
publikācijas teksts tiek arhivēts krātuvē, lai tas
kļūtu pieejams ikvienam bez maksas, parasti pēc aizlieguma
perioda, kas zinātniskajam izdevējam ļauj atgūt izmaksas un
gūt ienākumus no ieguldījumiem (“zaļā atklātā
piekļuve”). (b)
Nepietiekama piekļuve pētniecības
datiem Patlaban publiskiem
līdzekļiem finansētas pētniecības dati nav
sistemātiski pieejami, lai citi varētu uz tiem balstīties. Vispirms problēma
ir tā, ka dažādos pētniecības procesa posmos tiek
izstrādāts ļoti daudz dažādu veidu un kategoriju datu.
Tāpat trūkst arī ar karjeru saistīta atalgojuma un/vai
atzinības par datu kopīgošanu. Visbeidzot, vēl nav
izstrādāta infrastruktūra, kas ļautu pētniekiem
uzticamā veidā piekļūt datiem, tos atrast, izmantot un atkalizmantot. (c)
Aizvien pieaugošs zinātnisko datu apjoms, kura
dēļ ir nepieciešama zinātniskās informācijas
ilgtermiņa saglabāšana Jau
sākotnēji digitāli veidotu materiālu
parādīšanās un datu milzīgo apjomu ģenerēšana ir
radījusi jaunus sarežģījumus saistībā ar to, kā
ilgtermiņā saglabāt zinātnisko informāciju. Ļoti
maz pētniecības finansēšanas organizāciju un
akadēmisko institūciju īsteno datu saglabāšanas
pasākumus. Trūkst atbilstīgu finansēšanas un
organizatorisko modeļu. Lai gan izdevēji jau agrāk ir pievērsušies
digitalizācijai, zinātniskās informācijas ilgtermiņa
saglabāšanai ir jābūt valstiskam uzdevumam. Saglabāšana
nedrīkst būt atkarīga no komerciāla uzņēmuma
dzīves cikla[9].
Ieinteresēto personu vidū ir pētnieki,
uzņēmējdarbības pārstāvji (tostarp MVU),
zinātniskie izdevēji (peļņas un bezpeļņas
nolūkā), valdības (valsts un reģionālās),
akadēmiskās institūcijas (arī to bibliotēkas) un
iedzīvotāji. 3. ES darbību
loģiskais pamatojums, ES pievienotā vērtība un
subsidiaritāte Politiskai
rīcībai zinātniskās informācijas jomā jau
pēc definīcijas ir pārrobežu un starptautisks raksturs, jo
zinātne ir pasaules mēroga darbība. Katrā
dalībvalstī ir iniciatīvas, kuru uzdevums ir atvieglot un
paplašināt piekļuvi zinātniskajai informācijai un tās
saglabāšanu, taču iniciatīvu intensitāte un mērķi
var būt atšķirīgi, un sadrumstalotība var būt vērojama
pat vienas valsts ietvaros[10].
Daudzo iniciatīvu dēļ uz Eiropas pētniekiem,
ieguldītājiem un iedzīvotājiem vērstie politikas centieni
dublējas. Kopš 2007. gada Komisijai ir bijusi liela nozīme,
mudinot dalībvalstis nepārtraukti veikt informācijas
apmaiņu un sadarboties. E-infrastruktūras attīstība ir
notikusi nevienmērīgi. Politika
saistībā ar pētniecības rezultātiem ir
jākoordinē ar citām politikas jomām, kas saistītas ar
EPT īstenošanu un plašākiem ES ekonomikas attīstības
mērķiem. Šāda veida koordinēšanu var efektīvi
organizēt tikai ES līmenī. Publiskā
finansējuma būtiskā daļa pētniecībai un
izstrādei (35 % no ieguldījumiem) piešķir publiskajam
sektoram noteicošu svaru attiecībā uz to, kā rezultāti
būtu izplatāmi, lai veicinātu ekonomisko izaugsmi un sniegtu
labumu plašākai sabiedrībai. 4. Politikas
mērķi Izvēlētajai politikas iespējai vajadzētu
būt turpmāk minētajam vispārējam mērķim,
konkrētajiem mērķiem un darbības mērķiem. Vispārējais mērķis: ·
nodrošināt labāku atbalstu
inovācijai un veicināt ekonomikas izaugsmi, uzlabojot
nosacījumus attiecībā uz piekļuvi zinātniskajai
informācijai, tās izmantošanu un atkalizmantošanu un veicinot EPT izveidi. Konkrētie mērķi: ·
zinātniskās publikācijas
padarīt atklāti pieejamas tiešsaistē bez maksas, ciktāl un
cik drīz vien tas ir iespējams, ·
darīt pētniecības datus atklāti
pieejamus tiešsaistē bez maksas, ·
saglabāt zinātnisko informāciju
nākamajām paaudzēm, ·
nodrošināt piekļuvi zinātniskajai
informācijai visās dalībvalstīs. Darbības mērķi: ·
veicināt tādu politiku
dalībvalstīs, kura paver atklātu piekļuvi
zinātniskajām publikācijām, palielinot publiskiem
līdzekļiem finansētas pētniecības rezultātā
tapušo atklāti pieejamo publikāciju skaitu, palielinot atklātas
piekļuves pilnvarojumu skaitu un uzlabojot “zelta atklātās
piekļuves” finansēšanas nosacījumus, ·
veicināt tādu politiku
dalībvalstīs, kura īsteno atklātu piekļuvi datiem,
prasot ar publiskiem līdzekļiem finansētu pētniecību
saistītās pētniecības datu deponēšanu
e-infrastruktūrā un atbalstot digitālo e-infrastruktūru
izveidi un uzturēšanu, ·
atbalstīt digitālo e-infrastruktūru
izveidi un uzturēšanu zinātniskās informācijas
saglabāšanai un veicināt efektīvu deponēšanas sistēmu
sākotnēji digitālā formātā sagatavotai
zinātniskajai informācijai, ·
nodrošināt pilnīgu sadarbspēju starp
e-infrastruktūrām visā ES un aiz tās robežām,
veicināt kopīgu piekļuvi zinātniskajam saturam un
veicināt politikas koordinēšanu, paraugprakses apmaiņu un
ieinteresēto personu dialogu Eiropas līmenī. 5. Politikas
iespējas Ziņojumā ir izstrādātas un
detalizēti izvērtētas turpmāk minētās politikas
iespējas. (1)
Pārtraukt pašreizējo ES rīcību Šī iespēja nozīmētu
noraidīt visus ieteikuma pasākumus, tostarp īstenošanas
pasākumus, kas ir iekļauti Padomes secinājumos par
zinātnisko informāciju digitālajā laikmetā. ES
nerisinātu problēmas un vairs neatbalstītu procesus, kas
paredzēti, lai paplašinātu piekļuvi zinātniskajai
informācijai, finansējot vai līdzfinansējot
infrastruktūras, projektus un politikas veidošanu. (2)
Nenotiek nekādas politikas izmaiņas (pamata
scenārijs) Šī iespēja pašreizējo pieeju
atstātu nemainītu. Piekļuve zinātniskajai informācijai
un tās saglabāšana joprojām balstītos uz esošo tiesisko
regulējumu, ja tāds ir izveidots, un politika joprojām būtu
atkarīga no valstu iniciatīvām, kas atšķiras no šīs
politikas. (3)
Politikas sistēmas īstenošana ieteikuma
tiesību veidā Saskaņā ar šo iespēju politikas
sistēma tiktu definēta ieteikumā dalībvalstīm, kuram
pievienots Komisijas paziņojums, ierosinot to īstenot. Šī
politikas sistēma palīdzētu dalībvalstīm
izstrādāt un īstenot politiku par piekļuvi zinātniskajai
informācijai (zinātniskiem rakstiem un pētniecības datiem)
un tās saglabāšanu. Tajā būtu noteikti konkrētie
mērķi un attiecīgajiem dalībniekiem dalībvalstīs
atstātas iespējas izvēlēties, kurš politikas veids ir
piemērotāks gan dalībvalstij, gan katrai akadēmiskajai
disciplīnai. Ja ir atļauta pašarhivēšana (“zaļā
atklātā piekļuve”), aizlieguma periods nedrīkst būt
ilgāks par divpadsmit mēnešiem sociālajās un
humanitārajās zinātnēs un par sešiem mēnešiem
visās pārējās jomās. Ilgāks aizlieguma periods
sociālajās un humanitārajās zinātnēs ir
izskaidrojams ar to, ka šajās disciplīnās publikāciju “pusmūžs”
ir ilgāks nekā dabas, tehnisko un medicīnas zinātņu jomās.
Tātad būtu nepieciešami atklātas piekļuves pilnvarojumi gan
publikācijām, gan pētniecības datiem, kā arī
būtu nepieciešama digitālu e-infrastruktūru (krātuvju)
izveide, ja tādas jau nepastāv, un e-infrastruktūrām būtu
jākalpo arī saglabāšanas mērķiem. Tās būtu
ieteicams veidot, izmantojot esošos paraugprakses piemērus. (4)
Politikas sistēmas īstenošana
tiesību aktu tuvināšanas veidā LESD 182. panta 5. punktā ir
paredzēts juridiskais pamats, lai veiktu vajadzīgos pasākumus
EPT īstenošanai, tai skaitā tiesību aktu tuvināšanu ar
direktīvas starpniecību. Saskaņā ar šo iespēju
politikas sistēmā noteiktos mērķus īstenotu atbilstoši
direktīvai. 6. Politikas iespēju
un to ietekmes salīdzinājums 1. iespēja Neturpinot pašreizējo ES
rīcību, palielinātos atšķirības starp
dalībvalstīm. Dažās tiktu panākts progress
saistībā ar atklātu piekļuvi, saņemot ieguvumus, ko
sniedz atklātāka zinātniskās pētniecības vide.
Citās virzība būtu mazāka, un tās nevarētu
gūt labumu no ES infrastruktūras finansējuma. Šī
atšķirīgā attīstība negatīvi ietekmētu
pētniekus un publisko iestāžu budžetus, jo īpaši
universitāšu bibliotēkas, kurām ir jārēķinās
ar aizvien lielākām izmaksām, lai iegūtu
pētniecības rezultātus. Nekāda virzība netiktu
panākta saistībā ar zinātniskās informācijas
ilgtermiņa saglabāšanu. 2. iespēja Ja
politika netiks mainīta, pašreizējās atšķirības starp
dalībvalstīm nezudīs. Varētu gaidīt zināmu
konverģenci saistībā ar Padomes 2007. gada
secinājumiem, tomēr lēnāk un neņemot vērā
attīstību, kas attiecībā uz zinātnisko
informāciju ir notikusi kopš tā laika. Finansējums
infrastruktūrām un projektiem būtu pieejams, taču tas
attiektos tikai uz eksperimentāliem projektiem. Pašreizējā
situācija neuzlabotos. Ietekme uz ieinteresētajām personām
būtu līdzīga tai, kāda būtu, pārtraucot ES
rīcību. 3. iespēja Politikas sistēmas īstenošana
ieteikuma tiesību veidā varētu uzlabot piekļuvi
zinātniskajai informācijai, neraugoties uz to, kā
dalībvalsts to īstenos. Nodrošinot atklātu piekļuvi
zinātniskajām publikācijām, varētu veicināt
vispārējus ieguvumus, piemēram, ienākumus no
ieguldījumiem pētniecības un izstrādes jomā, kā
arī ietaupīt valdību un pētniecības finansēšanas
organizāciju naudu, vienlaikus saglabājot ilgtspējīgu
sistēmu zinātnisko publikāciju izplatīšanai vidējā
un ilgā termiņā. Šie ietaupījumi ir atkarīgi no
tā, kā tiek nodrošināta atklāta piekļuve. Precīza
ietekme un riski saistībā ar atklātu piekļuvi
publikācijām ir atkarīgi arī no tā, kā
atklātā piekļuve tiek nodrošināta. Ietekme saistībā ar plašāku
piekļuvi pētniecības datiem un publikāciju un datu
saglabāšanu galvenokārt būtu jūtama valdību un/vai
pētniecības finansēšanas organizāciju līmenī, jo
tām būtu jāfinansē papildu centieni. Varētu
panākt apjomradītus ietaupījumus, jo e-infrastruktūru, kas
nepieciešama, lai nodrošinātu “zaļo atklāto piekļuvi”, var
izmantot arī tam, lai nodrošinātu labāku piekļuvi datiem,
kā arī saglabāšanas nolūkiem. Ņemot
vērā to, ka ieteikums nav saistošs, varētu būt, ka daži
mērķi tiktu sasniegti tikai daļēji. 4. iespēja Tā kā politikas pasākumi
saistībā ar ieteikuma tiesību iespēju būtu tādi
paši kā saistībā ar tiesību aktu tuvināšanas
iespēju, ietekme lielā mērā varētu būt tāda
pati. Atšķirība šai iespējai ir tāda, ka politikas
īstenošana prasītu ievērojami vairāk laika, jo tā ir
saistīta ar likumdošanas procesu un īstenošanas posmu
dalībvalstu līmenī. Tas politikas iespējas ietekmi
varētu kavēt. Dažādu
politikas iespēju salīdzinājums liecina, ka 3. iespēja
piedāvā labāko līdzsvaru starp plašāku un
ātrāku piekļuvi zinātniskajai informācijai, tajā
pašā laikā ņemot vērā to, kā zinātne un
akadēmiskā izdevējdarbība ir mainījusies
pēdējo gadsimtu gaitā. Tas nodrošinātu zināmu
elastību, dalībvalstīm ļaujot ņemt vērā to
nacionālās īpatnības Eiropas ietvaros un visiem
dalībniekiem apstiprinot uzlabojumus. Lai ieteikuma dalībvalstīm
nesaistošā būtība mazinātos, Komisijai ir jānodrošina
cieša uzraudzība. 7. Uzraudzība un novērtēšana Galvenie rādītāji, kas liecina
par virzību uz identificēto mērķu sasniegšanu, tiks
novērtēti EPT pamatsistēmas kontekstā,
dalībvalstīm regulāri sniedzot ziņojumus par
darbībām, kuras īstenotas atbilstoši ieteikumam. [1] http://europa.eu/press_room/pdf/complet_en_barroso___007_-_europe_2020_-_en_version.pdf. [2] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2007:0056:FIN:LV:PDF. [3] http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/intm/97236.pdf. [4] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2009:0108:FIN:LV:PDF. [5] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/intm/111732.pdf. [6] http://ec.europa.eu/research/innovation-union/pdf/innovation-union-communication_en.pdf. [7] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2010:0245:FIN:LV:PDF. [8] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0808:FIN:lv:PDF. [9] Skatīt projekta PARSE.Insight
rezultātus. [10] Skatīt Eiropas Komisijas publikāciju (2011) “National
Open Access and Preservation Policies in Europe. Analysis of a questionnaire to
the European Research Area Committee.” http://ec.europa.eu/research/science-society/document_library/pdf_06/open-access-report-2011_en.pdf.