EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52012PC0441
Proposal for a COUNCIL DECISION on the signing, on behalf of the Union, of the Fishery Partnership Agreement and of the Protocol setting out the fishing opportunities and the financial contribution provided for by the Fisheries Partnership Agreement between the European Union and the Republic of Mauritius
Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par to, lai Savienības vārdā parakstītu jaunu partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē un jaunu protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku
Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par to, lai Savienības vārdā parakstītu jaunu partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē un jaunu protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku
/* COM/2012/0441 final - 2012/0214 (NLE) */
Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par to, lai Savienības vārdā parakstītu jaunu partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē un jaunu protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku /* COM/2012/0441 final - 2012/0214 (NLE) */
PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Balstoties uz attiecīgo Padomes
pilnvarojumu[1],
Komisija Eiropas Savienības vārdā risināja sarunas ar
Maurīcijas Republiku ar mērķi parafēt jaunu
zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu un protokolu starp Eiropas
Savienību un Maurīcijas Republiku. Šo sarunu rezultātā
2012. gada 23. februārī tika parafēts jauns
zivsaimniecības partnerattiecību nolīgums un jauns protokols. Jaunais nolīgums aptver sešu gadu
periodu, kurš sākas no līguma parakstīšanas dienas, un to
automātiski pagarina uz secīgiem trīs gadu periodiem. Vispārīgais mērķis ir
stiprināt sadarbību starp ES un Maurīcijas Republiku ar
nolūku izveidot partnerattiecību pamatsistēmu, kurā abu
pušu interesēs ir izstrādāt ilgtspējīgu zivsaimniecības
politiku un nodrošināt zvejas resursu atbildīgu izmantošanu
Maurīcijas zvejas zonā. Protokola piemērošanas periods ir 3
gadi. Jaunais protokols paredz zvejas iespējas 86 tunzivju zvejas
kuģiem (41 seineris zvejai ar riņķvadiem un
45 kuģi zvejai ar āķu jedām). 2. APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU
REZULTĀTI Tehnisko sanāksmju ietvaros un Padomes
zivsaimniecības jautājumos kompetentajā darba grupā tika
rīkotas apspriešanās ar dalībvalstīm. Šajās
apspriedēs tika apstiprināta ieinteresētība noslēgt ar
Maurīciju zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu un
protokolu. Komisija cita starpā balstījās uz valstu ekspertu
veiktā novērtējuma rezultātiem, kas tika pabeigts
2011. gada novembrī. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Šī procedūra ir uzsākta
paralēli ar procedūrām, kas attiecas uz Padomes lēmumu par
jaunā zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma un
protokola noslēgšanu ar Eiropas Parlamenta piekrišanu un Padomes regulu
par zvejas iespēju iedalīšanu saskaņā ar minēto
protokolu. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Jaunajā
protokolā paredzētais kopējais finansiālais
ieguldījums ir EUR 1 980 000 visam periodam. Šo summu
veido: a) EUR 357 500 gadā, kas atbilst atsauces daudzumam
5500 tonnu gadā, un b) EUR 302 500 gadā, kas
atbilst papildu finansējumam, kuru Savienība maksā, lai
atbalstītu Maurīcijas zivsaimniecības un jūrlietu politiku.
Tādējādi
no Savienības budžeta maksājamā ikgadējā
finansiālā ieguldījuma summa ir EUR 660 000. 2012/0214 (NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par to, lai Savienības vārdā
parakstītu jaunu partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības
nozarē un jaunu protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un
finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību
nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas
Savienību un Maurīcijas Republiku EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta
2. punktu saistībā ar tā 218. panta 5. punktu, ņemot vērā
Eiropas Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Savienība risināja
sarunas ar Maurīciju par jaunu zivsaimniecības partnerattiecību
nolīgumu un jaunu protokolu, ar kuru Savienības kuģiem nodrošina
zvejas iespējas ūdeņos, kas attiecībā uz zveju ir
Maurīcijas suverenitātē vai jurisdikcijā. (2) Minēto sarunu
rezultātā 2012. gada 23. februārī parafēja
zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu un protokolu. (3) Jaunais zivsaimniecības
partnerattiecību nolīgums un jaunais protokols būtu
jāparaksta un tam būtu jāstājas spēka pēc tam,
kad ir pabeigtas procedūras, kas vajadzīgas to oficiālai noslēgšanai, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Ar šo Savienības vārdā tiek
apstiprināts, ka paraksta Partnerattiecību nolīgumu
zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un
Maurīcijas Republiku un protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo
ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā
zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un
Maurīcijas Republiku, parakstīšana, ņemot vērā, ka
nolīgumu noslēgs vēlāk. Zivsaimniecības partnerattiecību
nolīguma un protokola teksts ir pievienots šim lēmumam. 2. pants Padomes Ģenerālsekretariāts
izveido instrumentu, kas nodrošina nolīguma sarunu vadītāja
norādītajai(-ām) personai(-ām) visas pilnvaras
parakstīt nolīgumu un protokolu, ņemot vērā to noslēgšanu. 3. pants Zivsaimniecības partnerattiecību
nolīgums stājas spēkā dienā, kad Puses paziņo
viena otrai par vajadzīgo procedūru pabeigšanu, saskaņā ar
tā 17. pantu. 4. pants Protokols, kas pievienots zivsaimniecības
partnerattiecību nolīgumam, stājas spēkā dienā,
kad Puses paziņo viena otrai par vajadzīgo procedūru pabeigšanu,
saskaņā ar tā 15. pantu. 5. pants Šis lēmums stājas spēkā
nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Briselē, Padomes
vārdā — priekšsēdētājs PARTNERATTIECĪBU
NOLĪGUMS ZIVSAIMNIECĪBAS NOZARĒ starp Eiropas Savienību un Maurīcijas
Republiku EIROPAS
SAVIENĪBA, turpmāk "Savienība", un MAURĪCIJAS
REPUBLIKA, turpmāk „Maurīcija”, abas kopā turpmāk
„Puses”, IEVĒROJOT
ciešo sadarbību starp Savienību un Maurīciju, jo īpaši
Kotonū nolīguma satvarā, kā arī Pušu kopējo
vēlmi šo sadarbību pastiprināt; IEVĒROJOT
Pušu vēlēšanos sadarbojoties veicināt zvejas resursu
ilgtspējīgu izmantošanu; ŅEMOT
VĒRĀ Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību
konvenciju; ATZĪSTOT
Maurīcijas suverēno tiesību vai jurisdikcijas īstenošanu
zonā, kura plešas 200 jūras jūdzes aiz bāzes
līnijas, ko nosaka atbilstīgi ANO Jūras tiesību
konvencijai; APŅEMOTIES
ievērot to attiecīgo reģionālo organizāciju
lēmumus un rekomendācijas, kurās Puses ir dalībnieces; APZINOTIES to,
cik svarīgi ir principi, kas noteikti ANO Pārtikas un
lauksaimniecības organizācijas (FAO) 1995. gada
konferencē pieņemtajā Atbildīgas zivsaimniecības
vadības kodeksā, APŅEMOTIES
ar savstarpēji izdevīgu sadarbību veicināt atbildīgu
zivsaimniecību, lai nodrošinātu jūras dzīvo resursu
saglabāšanu ilgtermiņā un ilgtspējīgu izmantošanu; PĀRLIECĪBĀ
par to, ka šādai sadarbībai ir jāizpaužas tādu
iniciatīvu un pasākumu veidā, kas gan kopā, gan
atsevišķi viens otru papildina, nodrošinot politikas saskanību un
pasākumu sinerģiju; APŅEMOTIES
tādēļ sākt Maurīcijas zivsaimniecības politikas
īstenošanai vajadzīgo dialogu, iesaistot sabiedrību un
uzņēmējus; VĒLOTIES
paredzēt noteikumus un nosacījumus, ar kādiem Savienības
kuģi var veikt zvejas darbības Maurīcijas ūdeņos un ar
kādiem var saņemt Savienības atbalstu atbildīgai
zvejniecībai minētajos ūdeņos; APŅEMOTIES
panākt ciešāku ekonomisko sadarbību zivsaimniecībā un
ar to saistītās jomās, veicinot sadarbību starp abu Pušu
uzņēmumiem, IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO. 1. pants. Definīcijas Šajā
nolīgumā: a) "Maurīcijas iestādes"
ir Maurīcijas Republikas Zvejniecības ministrija; b) „Savienības iestādes” ir
Eiropas Komisija; c) „zvejas kuģis” ir jebkurš
kuģis, kuru izmanto zvejai saskaņā ar Maurīcijas
tiesību aktiem; d) "Savienības
kuģis" ir Savienības dalībvalsts karoga zvejas kuģis,
kas reģistrēts Savienībā; e) „Apvienotā komiteja” ir
komiteja, kuras sastāvā ir Savienības un Maurīcijas
pārstāvji, kā paredzēts šā nolīguma
9. pantā; f) „pārkraušana citā
kuģī” ir ostā notiekoša visas nozvejas vai nozvejas daļas
pārvietošana no viena zvejas kuģa otrā kuģī; g) „kuģa īpašnieks” ir par
zvejas kuģi juridiski atbildīgā persona, kuras
pārziņā kuģis atrodas un kura kontrolē tā
darbību; h) “ĀKK jūrnieki” ir
jūrnieki no valstīm, kuras nav Eiropas valstis un kuras ir
parakstījušas Kotonū nolīgumu; i) "FAO" ir ANO
Pārtikas un lauksaimniecības organizācija. 2. pants. Darbības joma Šā nolīguma mērķis ir
paredzēt noteikumus un nosacījumus, saskaņā ar kuriem ES
karoga kuģi un kuģi, kas reģistrēti ES (turpmāk
"ES kuģi"), var veikt tunzivju zveju ūdeņos, kas ir
Maurīcijas suverenitātē vai jurisdikcijā (turpmāk
"Maurīcijas ūdeņi") saskaņā ar UNCLOS
noteikumiem un citiem starptautisku tiesību aktu noteikumiem un praksi. Ar šo nolīgumu paredz principus,
noteikumus un procedūras šādās jomās: - ekonomiskā,
finansiālā, tehniskā un zinātniskā sadarbība
zivsaimniecības nozarē, lai Maurīcijas ūdeņos
veicinātu atbildīgu zveju, kas nodrošina zvejas resursu
saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu, un lai
attīstītu Maurīcijas zvejniecības nozari, - sadarbība attiecībā
uz zvejas kontroles mehānismiem Maurīcijas ūdeņos, lai
nodrošinātu iepriekš minēto noteikumu un nosacījumu
ievērošanu, lai zivju krājumu saglabāšanas un
pārvaldības pasākumi būtu efektīvi un lai
novērstu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, - uzņēmumu partnerība,
kopējās interesēs izvēršot ekonomisku darbību
zivsaimniecības nozarē un ar to saistītās jomās. 3. pants. Nolīguma īstenošanas
principi un mērķi 1. Puses apņemas
veicināt atbildīgu zvejniecību Maurīcijas ūdeņos
saskaņā ar Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas
(FAO) Atbildīgas zivsaimniecības vadības kodeksu,
ievērojot nediskriminēšanas principu attiecībā uz
dažādām minētajos ūdeņos zvejojošajām
flotēm. 2. Puses sadarbojas, lai
uzraudzītu Maurīcijas valdības pieņemtās zivsaimniecības
politikas īstenošanas rezultātus un novērtētu
pasākumus, programmas un darbības, kas veiktas, pamatojoties uz šo
nolīgumu, un tālab iesaistās politiskā dialogā par
zivsaimniecības nozares jautājumiem. Novērtējumu
rezultātus analizē šā nolīguma 9. pantā
paredzētā Apvienotā komiteja. 3. Puses apņemas
nodrošināt šā nolīguma īstenošanu saskaņā ar
labas ekonomiskās un sociālās vadības principiem un
ievērojot zvejas resursu stāvokli. 4. Maurīcijas jūrnieku
nodarbināšanu uz Savienības kuģiem reglamentē ar Starptautiskās
Darba organizācijas (ILO) Deklarāciju par pamatprincipiem un
pamattiesībām darbā, kuru ar pilnām tiesībām
piemēro attiecīgajiem darba līgumiem un vispārīgiem
darba nosacījumiem. Tas jo īpaši attiecas uz apvienošanās
brīvību un darba koplīguma slēgšanas tiesību faktisku
atzīšanu, kā arī diskriminācijas novēršanu
attiecībā uz nodarbinātību un profesijām. Uz ĀKK
jūrniekiem, kas nav Maurīcijas jūrnieki un kas nodarbināti
uz Savienības kuģiem, attiecas tādi paši nosacījumi. 5. Puses apspriežas pirms
tādu lēmumu pieņemšanas, kas var ietekmēt ar šo
nolīgumu saistītās Savienības kuģu darbības. 4. pants. Zinātniskā
sadarbība 1. Šā nolīguma
darbības laikā Savienība un Maurīcijas iestādes
pastāvīgi cenšas uzraudzīt resursu stāvokli Maurīcijas
ūdeņos. 2. Puses apņemas —
apvienotā zinātniskajā darba grupā vai
attiecīgajās starptautiskajās organizācijās —
apspriesties par to, kā nodrošināt dzīvo resursu
pārvaldību un saglabāšanu Indijas okeānā, un par
sadarbību attiecīgajās zinātniskās
pētniecības jomās. 3. Puses, ievērojot
2. punktu, apspriežas 9. pantā paredzētajā
Apvienotajā komitejā un kopīgi pieņem zivju krājumu
ilgtspējīgai pārvaldībai vajadzīgos saglabāšanas
pasākumus, kuri ietekmē Savienības kuģu darbības. 5. pants. Savienības kuģu
piekļuve zvejas zonām Maurīcijas ūdeņos 1. Maurīcija apņemas
ļaut Savienības kuģiem veikt zvejas darbības
Maurīcijas ūdeņos saskaņā ar šo nolīgumu un tam
pievienoto protokolu un pielikumu. 2. Zvejas darbības, uz
kurām attiecas šis nolīgums, veic atbilstīgi spēkā
esošajiem Maurīcijas tiesību aktiem. Maurīcijas iestādes
paziņo Savienības iestādēm par visiem minētajos
tiesību aktos izdarītajiem grozījumiem. 3. Maurīcija apņemas
veikt visus attiecīgos pasākumus, lai faktiski piemērotu šā
nolīguma protokolā paredzētos zvejas uzraudzības
noteikumus. Savienības kuģi sadarbojas ar Maurīcijas
iestādēm, kas atbild par šādu uzraudzību. 4. Savienība apņemas
veikt visus attiecīgos pasākumus, kas vajadzīgi, lai
nodrošinātu to, ka tās kuģi ievēro šā nolīguma
noteikumus, kā arī tiesību aktus, ar kuriem reglamentē
zveju Maurīcijas ūdeņos. 6. pants. Zvejas atļaujas 1. Savienības kuģi
drīkst zvejot Maurīcijas ūdeņos tikai tad, ja uz kuģa
ir saskaņā ar šo nolīgumu un tam pievienoto protokolu izdota
zvejas atļauja vai tās kopija. 2. Kuģa zvejas atļaujas
izdošanas kārtība, no kuģa īpašnieka iekasējamās
maksas un maksāšanas kārtība ir noteikta šā nolīguma
protokola pielikumā. 7. pants — Finansiālais
ieguldījums 1. Savienība piešķir
Maurīcijai finansiālu ieguldījumu saskaņā ar šā
nolīguma protokolā un pielikumos paredzētajiem noteikumiem un
nosacījumiem. Šā ieguldījuma pamatā ir divi elementi,
proti: a) Savienības kuģu piekļuve
Maurīcijas ūdeņiem un zvejas resursiem un b) Savienības finansiālais
atbalsts atbildīgas zvejniecības un zvejas resursu ilgtspējīga
izmantojuma veicināšanai Maurīcijas ūdeņos. 2. Finansiālā
ieguldījuma elementu, kas minēts 1. punkta
b) apakšpunktā, nosaka, ņemot vērā mērķus,
par kuriem Puses vienojas saskaņā ar šā nolīguma
protokolā paredzētajiem noteikumiem un kurus ir paredzēts sasniegt
ar Maurīcijas zivsaimniecības politikas un tās īstenošanas
gada un daudzgadu programmu palīdzību. 3. Savienības
piešķirto finansiālo ieguldījumu izmaksā ik gadu,
ievērojot šā nolīguma protokolā paredzēto
maksāšanas kārtību, un tam piemēro šā nolīguma un
minētā protokola noteikumus, ja maksājamās summas apjomu
maina šādu iemeslu dēļ: a) neparedzēti apstākļi, kas
nav dabas parādības un kas traucē zvejot Maurīcijas
ūdeņos; b) Savienības kuģiem iedalīto
zvejas iespēju samazināšana, ko pēc abpusējas vienošanās
veic attiecīgo krājumu pārvaldības nolūkā, ja,
pamatojoties uz labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu, to uzskata par
vajadzīgu resursu saglabāšanai un ilgtspējīgai
izmantošanai; c) Savienības kuģiem
piešķirto zvejas iespēju palielināšana, ko pēc abpusējas
vienošanās veic, ja saskaņā ar labāko pieejamo
zinātnisko ieteikumu krājumu stāvoklis to ļauj; d) Maurīcijas zivsaimniecības
politikas īstenošanai piešķirtā finansiālā atbalsta
nosacījumu pārvērtēšana, ja tās pamatā ir Pušu
konstatētie gada un daudzgadu programmu rezultāti; e) šā nolīguma darbības
izbeigšana saskaņā ar 12. pantu; f) šā nolīguma darbības
apturēšana saskaņā ar 13. pantu. 8. pants. Uzņēmēju un
sabiedrības sadarbības veicināšana 1. Puses atbalsta ekonomisku,
zinātnisku un tehnisku sadarbību zivsaimniecības nozarē un
ar to saistītajās jomās. Tās apspriežas, lai saskaņotu
dažādos iespējamos pasākumus. 2. Puses apņemas
veicināt informācijas apmaiņu par zvejas paņēmieniem
un rīkiem, zvejas produktu saglabāšanas metodēm un
rūpniecisko apstrādi. 3. Vajadzības
gadījumā Puses cenšas radīt labvēlīgus
apstākļus Pušu uzņēmumu tehniskās, ekonomiskās un
komerciālās sadarbības veicināšanai, atbalstot
uzņēmējdarbībai un ieguldījumiem labvēlīgas
vides radīšanu. 4. Pušas apņemas
īstenot plānu un pasākumus starp Maurīcijas un
Savienības uzņēmējiem, kas paredzēti, lai uzlabotu
zivju izkraušanu no Savienības kuģiem Maurīcijā. 5. Vajadzības
gadījumā Puses atbalsta kopuzņēmumu veidošanu, kas ir
abpusēji izdevīga, un šādiem uzņēmumiem vienmēr
jāatbilst gan Maurīcijas, gan Savienības tiesību aktu
prasībām. 9. pants. Apvienotā komiteja 1. Šā nolīguma
piemērošanas uzraudzībai izveido Apvienoto komiteju. Apvienotā
komiteja veic šādas funkcijas: a) uzrauga šā nolīguma izpildi,
interpretāciju un piemērošanu, jo īpaši 7. panta
2. punktā minēto gada un daudzgadu programmu izstrādi un to
īstenošanas novērtēšanu; b) nodrošina nepieciešamo saziņu Puses
interesējošajos jautājumos, kas saistīti ar zvejniecību; c) darbojas kā forums izlīguma
panākšanai strīdos par šā nolīguma interpretēšanu vai
piemērošanu; d) vajadzības gadījumā no
jauna novērtē zvejas iespēju apjomu un līdz ar to —
finansiālā ieguldījuma apjomu; e) veic citas funkcijas, par kurām
Puses savstarpēji vienojas. 2. Apvienotā komiteja savas
funkcijas pilda arī saistībā ar šā nolīguma
4. pantā minēto zinātnisko apspriežu rezultātiem. 3. Apvienotā komiteja
tiekas vismaz reizi gadā, pārmaiņus Maurīcijā un
Savienībā, un sanāksmi vada tās rīkotāja Puse. Ja
kāda no Pusēm to pieprasa, tiek rīkota īpaša Apvienotās
komitejas sanāksme. 10. pants. Nolīguma
piemērošanas ģeogrāfiskais apgabals Šo nolīgumu
piemēro, no vienas puses, teritorijās, uz kurām attiecas Eiropas
Savienības dibināšanas līgums, un ar minētajā
līgumā paredzētajiem nosacījumiem un, no otras puses,
Maurīcijas teritorijā. 11. pants. Nolīguma termiņš Šo nolīgumu
piemēro sešus (6) gadus, sākot no tā spēkā
stāšanās dienas; to automātiski pagarina uz turpmākiem
trīs (3) gadu periodiem, ja vien saskaņā ar 12. pantu
neiesniedz paziņojumu par nolīguma darbības izbeigšanu. 12. pants. Nolīguma darbības
izbeigšana 1. Šā nolīguma
darbību var izbeigt jebkura no Pusēm, ja rodas neparedzēti
apstākļi, kas nav dabas parādības, ko neviena no Pusēm
nespēj pienācīgi kontrolēt un kas traucē zvejot Maurīcijas
ūdeņos. Turklāt jebkura no Pusēm var izbeigt šā
nolīguma darbību, ja ir noplicināti attiecīgie krājumi
vai ja konstatēts, ka samazinājies Savienības kuģiem
piešķirto zvejas iespēju izmantojums, vai ja Puses nepilda
apņemšanos apkarot nelegālu, nereģistrētu un
neregulētu zveju. 2. Ja kāda no Pusēm
vēlas izbeigt šā nolīguma darbību, tā vismaz sešus
mēnešus pirms sākotnējā vai katra nākamā perioda
beigām rakstveidā paziņo otrai Pusei par savu nodomu. 3. Pēc iepriekš
minētā paziņojuma nosūtīšanas Puses sāk
apspriešanos. 4. Šā nolīguma
7. pantā minētā finansiālā ieguldījuma
maksājumu gadam, kurā tiek izbeigta šā nolīguma
darbība, samazina samērīgi un proporcionāli laikam. 13. pants. Nolīguma darbības
apturēšana 1. Nolīguma darbību
var apturēt pēc jebkuras Puses pieprasījuma, ja radušās
nopietnas nesaskaņas par nolīgumā paredzēto noteikumu
piemērošanu. Lai nolīguma darbību apturētu,
attiecīgajai Pusei vismaz trīs mēnešus pirms dienas, kad
apturēšanai jāstājas spēkā, rakstveidā
jāpaziņo par savu nodomu. Pēc šāda paziņojuma
saņemšanas Puses apspriežas, lai nesaskaņas atrisinātu
izlīgstot. 2. Finansiālo
ieguldījumu, kas minēts 7. pantā, samērīgi un
proporcionāli laikam samazina atkarībā no nolīguma
darbības apturēšanas ilguma. 14. pants. Protokols un pielikums Protokols,
tā pielikums un pielikuma papildinājumi ir šā nolīguma
neatņemama daļa. 15. pants. Piemērojamie valsts
tiesību akti Savienības kuģu darbības
Maurīcijas ūdeņos reglamentē Maurīcijā
piemērojamie tiesību akti, izņemot tad, ja šajā
nolīgumā vai tā protokolā, pielikumā vai pielikuma
papildinājumos ir noteikts citādi. 16. pants. Atcelšana Šā
nolīguma spēkā stāšanās dienā ar to atceļ un
aizstāj nolīgumu starp Eiropas Savienību un Maurīcijas
Republikas valdību par zveju pie Maurīcijas krastiem, kurš
stājās spēkā 1990. gada 1. decembrī. 17. pants. Stāšanās
spēkā Šis nolīgums ir sagatavots divos
eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu,
franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu,
lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu,
slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu
un zviedru valodā un ir vienlīdz autentisks visās šajās
valodās. Šis nolīgums stājas spēkā
datumā, kad Līgumslēdzējas Puses viena otrai paziņo
par šim nolūkam vajadzīgo procedūru pabeigšanu. PROTOKOLS, ar
kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts
Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp
Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku 1. pants
Piemērošanas laikposms un zvejas iespējas 1. Saskaņā ar
zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 5. pantu
piešķirtās zvejas iespējas trīs (3) gadu
laikposmā ir šādas: tālu migrējošajām sugām
(sugām, kas minētas Apvienoto Nāciju Organizācijas
1982. gada Jūras tiesību konvencijas 1. pielikumā): a) 41 okeāna zvejas tunzivju
seineri un b) 45 kuģi zvejai ar
dreifējošām āķu jedām. 2. Šā panta 1. punktu
piemēro atbilstīgi šā protokola 5. un 6. panta
noteikumiem. 3. Saskaņā
ar zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 6. pantu un
šā protokola 7. pantu Eiropas Savienības dalībvalsts karoga
kuģi drīkst iesaistīties zvejas darbībās Maurīcijas
ūdeņos tikai tad, ja tiem ir zvejas atļauja, kura izdota
atbilstīgi šim protokolam saskaņā ar tā pielikumu. 2. pants
Finansiālais ieguldījums un maksāšanas
veidi 1. Zivsaimniecības
partnerattiecību nolīguma 7. pantā minētais
finansiālais ieguldījums 1. pantā minētajam laikposmam
ir EUR 1 980 000 visā šā protokola darbības
laikā. 2. Šo kopējo finansiālo
ieguldījumu veido: a) ikgadēja summa
EUR 357 500 apmērā, ko piešķir par piekļuvi
Maurīcijas ūdeņiem un kas atbilst atsauces daudzumam
5 500 tonnu gadā, un b) īpaša summa
EUR 302 500 gadā, kas paredzēta Maurīcijas
zivsaimniecības un jūrlietu politikas atbalstam un īstenošanai. 3. Šā panta 1. punktu
piemēro saskaņā ar šā protokola 3., 4., 5. un
6. pantu. 4. Eiropas Savienība katru šā
protokola piemērošanas laikposma gadu veic maksājumu, kas atbilst
šā panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā minētajai
kopsummai (t. i., EUR 660 000 gadā). Maksājumu par
pirmo gadu veic ne vēlāk kā sešdesmit (60) dienas pēc
šā protokola stāšanās spēkā, un maksājumus par
nākamajiem gadiem — ne vēlāk kā šā protokola
parakstīšanas gadadienā. 5. Ja kopējais tunzivju daudzums,
kuru Eiropas Savienības kuģi nozvejojuši Maurīcijas
ūdeņos, pārsniedz 5500 tonnu gadā, par piekļuves
tiesībām piešķirto ikgadējo finansiālais ieguldījumu
palielina līdz EUR 65 par katru nozvejoto papildu tonnu. Tomēr
Eiropas Savienības samaksātā ikgadējā kopsumma
nedrīkst vairāk nekā divas reizes pārsniegt 2. panta
2. punkta a) apakšpunktā minēto summu (EUR 715 000).
Ja daudzums, ko Eiropas Savienības kuģi nozvejojuši Maurīcijas
ūdeņos, pārsniedz daudzumu, kas atbilst divkāršotai
ikgadējai kopsummai, tad summu, kura jāmaksā par
minētā limita pārsnieguma daudzumu, izmaksā
nākamajā gadā saskaņā ar pielikuma noteikumiem. 6. Maurīcijai ir tiesības
brīvi lemt par 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā
minētā finansiālā ieguldījuma izmantošanu. 7. Finansiālo ieguldījumu
ieskaita vienā Maurīcijas valsts kases kontā, kas atvērts
Maurīcijas centrālajā bankā. Maurīcijas iestādes
paziņo šā konta numuru. 3. pants
Atbildīgas zvejas un ilgtspējīgas
zvejniecības veicināšana Maurīcijas ūdeņos 1. Iespējami drīz un ne
vēlāk kā trīs mēnešus pēc šā protokola
stāšanās spēkā Eiropas Savienība un Maurīcija
zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 9. pantā
paredzētajā Apvienotajā komitejā vienojas par nozares
daudzgadu programmu un par sīki izstrādātiem tās
īstenošanas noteikumiem, jo īpaši par šādiem jautājumiem: a) gada un daudzgadu vadlīnijas
par 2. panta 2 punkta b) apakšpunktā minētās
finansiālā ieguldījuma īpašās summas izmantošanu; b) gada un daudzgadu mērķi,
kas jāsasniedz, lai laika gaitā panāktu atbildīgu zveju un
ilgtspējīgu zvejniecību, ņemot vērā
prioritātes, ko Maurīcija izvirzījusi valsts
zivsaimniecības politikā un jūrniecības politikā, un
citu nozaru politikā, kas ir saistīta ar atbildīgas zvejas un
ilgtspējīgas zvejniecības veicināšanu vai ietekmē to,
tostarp saistībā ar aizsargājamām jūras
teritorijām; c) ikgadējo rezultātu
novērtēšanas kritēriji un procedūras. 2. Visus ierosinātos
grozījumus nozares daudzgadu programmā Puses apstiprina Apvienotajā
komitejā. 3. Katru gadu Maurīcija
vajadzības gadījumā sadala 2. panta 2. punkta
b) apakšpunktā minēto finansiālā ieguldījuma
papildu summu daudzgadu programmas īstenošanas vajadzībām. Par
šo sadalījumu paziņo Eiropas Savienībai. 4. pants
Zinātniskā sadarbība atbildīgas zvejas
veicināšanā 1. Puses apņemas veicināt
atbildīgu zveju Maurīcijas ūdeņos, pamatojoties uz principu
par nediskriminējošu attieksmi pret dažādajām flotēm, kas
zvejo šajos ūdeņos. 2. Šā protokola darbības laikā Eiropas Savienība un
Maurīcija cenšas uzraudzīt zvejas resursu stāvokli
Maurīcijas ūdeņos. 3. Abas
Puses cenšas ievērot Indijas okeāna tunzivju komisijas (IOTC)
pieņemtās rezolūcijas, ieteikumus un, vajadzības
gadījumā, attiecīgos pārvaldības plānus par
resursu saglabāšanu un atbildīgu zvejniecības
pārvaldību. 4. Pamatojoties uz IOTC
pieņemtajiem ieteikumiem un rezolūcijām un labākajiem
pieejamajiem zinātniskajiem atzinumiem, un attiecīgā
gadījumā rezultātiem, kas gūti zivsaimniecības
partnerattiecību nolīguma 4. pantā paredzētās
apvienotās zinātniskās darba grupas sanāksmē, Puses
var apspriesties Apvienotajā komitejā, kas paredzēta
zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 9. pantā, un
vajadzības gadījumā vienoties par pasākumiem, lai
nodrošinātu Maurīcijas zvejas resursu ilgtspējīgu
pārvaldību. 5. pants
Zvejas iespēju pielāgošana pēc
savstarpējas vienošanās 1. Zvejas iespējas, kas
minētas 1. pantā, var pielāgot, savstarpēji
vienojoties, ciktāl IOTC ieteikumi un rezolūcijas liecina, ka
šāda pielāgošana nodrošinās tunzivju un tunzivjveidīgo sugu
ilgtspējīgu pārvaldību Indijas okeānā. 2. Šādā gadījumā
2. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto
finansiālo ieguldījumu pielāgo samērīgi un
proporcionāli laikam. Tomēr Eiropas Savienības
samaksātā ikgadējā kopsumma nedrīkst vairāk
nekā divas reizes pārsniegt 2. panta 2. punkta
a) apakšpunktā minēto summu. 3. Abas Puses rakstiski paziņo
viena otrai par visām izmaiņām to zivsaimniecības
politikā un tiesību aktos. 6. pants
Jaunas zvejas iespējas 1. Ja Eiropas Savienības zvejas
kuģi vēlas iesaistīties zvejā, kas nav paredzēta
zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 1. pantā,
pirms atļaujas potenciālas piešķiršanas jebkurai šādai
darbībai Puses savstarpēji apspriežas un attiecīgā
gadījumā vienojas par nosacījumiem, ko piemēro šādai
zvejai, tostarp par attiecīgo grozījumu izdarīšanu šajā
protokolā un tā pielikumā. 2. Pusēm jāveicina
izpētes zveja, jo īpaši attiecībā uz Maurīcijas
ūdeņos sastopamām dziļūdens sugām, kuru
krājumi netiek pietiekami izmantoti. Šajā nolūkā un
pēc vienas Puses lūguma Puses savstarpēji apspriežas, lai,
izvērtējot katru gadījumu atsevišķi, pieņemtu
lēmumu par sugām, nosacījumiem un citiem attiecīgiem
parametriem. 3. Puses veic izpētes zveju
saskaņā ar parametriem, kurus atzīst abas Puses,
attiecīgā gadījumā noslēdzot administratīvu
vienošanos. Par izpētes zvejas atļauju izdošanu jāvienojas
ilgākais uz 6 mēnešiem. 4. Ja Puses uzskata, ka izpētes
zveja ir devusi pozitīvus rezultātus, Maurīcijas valdība
var Eiropas Savienības flotei iedalīt jauno sugu zvejas iespējas
līdz šā protokola termiņa beigām. Tādā
gadījumā šā protokola 2. panta 2. punkta
a) apakšpunktā minēto finansiālo ieguldījumu
palielina. Attiecīgi groza pielikumā paredzētās maksas un
nosacījumus, kas piemērojami kuģu īpašniekiem. 7. pants
Zvejas darbībām piemērojamie nosacījumi un
ekskluzivitātes klauzula Neskarot zivsaimniecības
partnerattiecību nolīguma 6. pantu, Eiropas Savienības
kuģi drīkst zvejot Maurīcijas ūdeņos tikai tad, ja
tiem ir derīga zvejas atļauja, ko Maurīcija izdevusi saskaņā
ar šo protokolu un tā pielikumu. 8. pants
Finansiālā ieguldījuma maksājumu apturēšana un
pārskatīšana 1. Neskarot šā protokola
9. pantā izklāstītos noteikumus, 2. panta
2. punkta a) un b) apakšpunktā minēto finansiālo
ieguldījumu pēc abu Pušu apspriešanās pārskata vai aptur turpmāk
minētajos gadījumos, ja Eiropas Savienība ir pilnībā
samaksājusi visas apturēšanas brīdī piekritīgās
summas: a) sakarā ar
ārkārtējiem apstākļiem, kuri nav dabas
parādības, nav iespējams veikt zvejas darbības
Maurīcijas ūdeņos; b) vienas Puses politikas
nostādnēs tiek ieviestas būtiskas pārmaiņas, kuras
ietekmē šā protokola attiecīgos noteikumus; c) Eiropas Savienība ir
konstatējusi, ka ir pārkāpti cilvēktiesību
svarīgākie elementi un pamatelementi, kas izklāstīti
Kotonū nolīguma 9. pantā, un izpildījusi
minētā nolīguma 8. un 96. pantā paredzētās
procedūras. Šādā gadījumā visas ES kuģu zvejas
darbības tiek apturētas. 2. Eiropas Savienība patur
tiesības pilnībā vai daļēji apturēt 2. panta
2. punkta b) apakšpunktā minētās finansiālā
ieguldījuma īpašās summas maksājumus, ja pēc
veiktā novērtējuma un šā protokola 3. pantā
paredzētās apspriešanās Apvienotajā komitejā tiek
konstatēts, ka nozares politikas atbalsta rezultāti pēc
būtības neatbilst budžetā paredzētajam līdzekļu
izlietojumam. 3. Finansiālā ieguldījuma
maksājumus un zvejas darbības var atsākt, tiklīdz ir
atjaunots sākotnējais stāvoklis, kāds bija pirms iepriekš
minēto apstākļu rašanās, un ja Puses apspriešanās
rezultātā vienojas par atsākšanu. 9. pants
Protokola īstenošanas apturēšana 1. Šā protokola īstenošanu
pēc vienas Puses iniciatīvas un pēc Pušu apspriešanās un
vienošanās nolīguma 9. pantā paredzētajā
Apvienotajā komitejā aptur šādos gadījumos: a) sakarā ar
ārkārtējiem apstākļiem, kuri nav dabas
parādības, nav iespējams veikt zvejas darbības
Maurīcijas ūdeņos; b) Eiropas Savienība neveic
2. panta 2. punkta a) apakšpunktā paredzētos
maksājumus šā protokola 8. pantā neparedzētu iemeslu
dēļ; c) starp Pusēm rodas
neatrisināms strīds par šā protokola un tā pielikuma
interpretāciju un īstenošanu; d) viena no Pusēm neievēro
šajā protokolā un tā pielikumā izklāstītos
noteikumus; e) vienas Puses politikas
nostādnēs tiek ieviestas būtiskas pārmaiņas, kuras
ietekmē šā protokola attiecīgos noteikumus; f) viena no Pusēm ir
konstatējusi, ka ir pārkāpti cilvēktiesību
svarīgākie elementi un pamatelementi, kas izklāstīti
Kotonū nolīguma 9. pantā, un izpildījusi
minētā nolīguma 8. un 96. pantā paredzētās
procedūras; g) netiek ievērota
Starptautiskās Darba organizācijas Deklarācija par
pamatprincipiem un pamattiesībām darbā, kā paredzēts
zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 3. panta
5. punktā. 2. Lai apturētu šā protokola
īstenošanu, attiecīgā Puse vismaz trīs mēnešus pirms
dienas, kad apturēšanai jāstājas spēkā, rakstiski
paziņo par savu nodomu. 3. Ja
īstenošana ir apturēta, Puses turpina apspriesties, lai strīdu
atrisinātu, panākot izlīgumu. Ja izlīgumu izdodas
panākt, šā protokola īstenošanu atsāk un finansiālo
ieguldījumu samērīgi un proporcionāli laikam samazina
atbilstīgi laikposmam, kurā šā protokola īstenošana bija
apturēta. 10. pants
Valsts tiesību akti 1. Eiropas Savienības zvejas
kuģu darbības Maurīcijas ūdeņos regulē
Maurīcijas valsts tiesību akti un noteikumi, ja vien šajā
protokolā un tā pielikumā nav noteikts citādi. 2. Maurīcijas
iestādes informē Eiropas Komisiju par visām izmaiņām
vai jauniem tiesību aktiem saistībā ar zivsaimniecības
politiku. 11. pants
Konfidencialitāte Puses nodrošina, ka visi dati, kas attiecas uz
ES kuģiem un to zvejas darbībām Maurīcijas
ūdeņos, vienmēr tiek uzskatīti par konfidenciāliem.
Minētos datus izmanto tikai nolīguma īstenošanai un zvejas
pārvaldībai, uzraudzībai, kontrolei un pārraudzībai,
ko veic attiecīgās kompetentās iestādes. 12. pants
Datu elektroniska apmaiņa Maurīcija un
Eiropas Savienība apņemas ieviest vajadzīgās sistēmas,
lai elektroniski apmainītos ar visu informāciju un dokumentiem, kas
saistīti ar nolīguma īstenošanu. Dokumentu elektroniskā
formātā vienmēr uzskata par līdzvērtīgu
dokumentam papīra formātā. Abas Puses
nekavējoties paziņo par jebkādiem datorizētās
sistēmas traucējumiem, kas kavē šādu apmaiņu.
Šādā gadījumā ar nolīguma īstenošanu
saistīto informāciju un dokumentus automātiski aizstāj ar
dokumentiem papīra formātā atbilstīgi pielikumā
paredzētajiem noteikumiem. 13. pants Ilgums Šo protokolu un
tā pielikumus piemēro trīs (3) gadus no tā
spēkā stāšanās dienas, ja vien saskaņā ar
14. pantu nav nosūtīts paziņojums par īstenošanas
izbeigšanu. 14. pants
Protokola izbeigšana 1. Ja protokola īstenošanu
izbeidz, attiecīgā Puse vismaz sešus mēnešus pirms dienas, kad
šai izbeigšanai jāstājas spēkā, rakstiski paziņo otrai
Pusei par nodomu izbeigt protokola īstenošanu. 2. Pēc iepriekš minētā
paziņojuma nosūtīšanas Puses sāk apspriešanos. 15. pants
Stāšanās spēkā Šis protokols un tā pielikums stājas
spēkā dienā, kad Puses viena otrai paziņo par šim
nolūkam vajadzīgo procedūru pabeigšanu. PIELIKUMS NOSACĪJUMI, KAS PIEMĒROJAMI EIROPAS SAVIENĪBAS KUĢU
ZVEJAS DARBĪBĀM MAURĪCIJAS ŪDEŅOS I NODAĻA Vispārīgi noteikumi 1. Kompetentās
iestādes iecelšana Ja vien nav norādīts citādi,
visas atsauces uz Eiropas Savienību (ES) vai Maurīciju kā
kompetento iestādi šajā pielikumā ir: –
attiecībā uz ES: Eiropas Komisija, kas
vajadzības gadījumā rīkojas ar ES delegācijas
Maurīcijā starpniecību; –
attiecībā uz Maurīciju: Zivsaimniecības
ministrija. 2. Maurīcijas
ūdeņi Visi protokola un tā pielikumu noteikumi
attiecas tikai uz Maurīcijas ūdeņiem, kā norādīts
2. papildinājumā. 3. Bankas konts Pirms protokola stāšanās
spēkā Maurīcija paziņo ES bankas konta(-u) rekvizītus,
uz kuru(-iem) saskaņā ar nolīgumu jāpārskaita naudas
summas, kuras maksā ES kuģi. Bankas pārskaitījumu izdevumus
apmaksā kuģu īpašnieki. II NODAĻA Tunzivju zvejas atļaujas 1. Tunzivju zvejas
atļaujas saņemšanas nosacījums un zvejottiesīgie kuģi Nolīguma 6. pantā minētās
tunzivju zvejas atļaujas izdod ar nosacījumu, ka kuģis ir
iekļauts to ES zvejas kuģu reģistrā, kas ir IOTC
atļauju saņēmušo kuģu sarakstā, un ir izpildītas
visas iepriekšējās kuģa īpašnieka, kapteiņa vai paša
kuģa saistības, kuras radušās, veicot zvejas darbības
Maurīcijā, saskaņā ar nolīgumu un Maurīcijas
tiesību aktiem zivsaimniecības jomā. 2. Zvejas atļaujas
pieprasīšana Par katru kuģi, kas vēlas zvejot
saskaņā ar nolīgumu, ES iesniedz Maurīcijai zvejas
atļaujas pieprasījumu vismaz divdesmit piecas (25) darbdienas pirms
pieprasītās atļaujas derīguma termiņa sākuma,
izmantojot šā pielikuma 1. papildinājumā pievienoto
veidlapu. Pieprasījumam jābūt drukātā formā vai
salasāmi aizpildītam ar lielajiem drukātajiem burtiem. Katram pirmajam zvejas atļaujas pieprasījumam
saskaņā ar spēkā esošo protokolu vai pēc
attiecīgā kuģa tehnisko parametru izmaiņām pievieno: i. pierādījumu par
avansa maksājuma nokārtošanu uz pieprasītās zvejas
atļaujas derīguma termiņu; ii. nosaukumu, adresi un
kontaktinformāciju attiecībā uz: ·
zvejas kuģa īpašnieku, ·
zvejas kuģa operatoru; iii. nesen uzņemtu
krāsainu fotoattēlu, kurā kuģis redzams sānskatā
un kura minimālie izmēri ir 15 cm x 10 cm; iv. kuģa
jūrasspējas apliecību; v. kuģa
reģistrācijas apliecību; vi. zvejas kuģa kontaktinformāciju
(fakss, e-pasts u. c.) Lai saskaņā ar spēkā esošo
protokolu atjaunotu zvejas atļauju kuģim, kura tehniskie parametri
nav mainījušies, atjaunošanas pieprasījumam pievieno tikai
pierādījumu par to, ka ir samaksāts avansa maksājums. 3. Avansa maksājums Avansa maksājuma summu nosaka,
pamatojoties uz gada likmi, kura noteikta šā pielikuma
2. papildinājumā pievienotajās tehnisko datu lapās.
Tajā ir iekļauti visi vietējie un valsts nodokļi,
izņemot ostas nodokļus, izkraušanas maksu, maksu par pārkraušanu
citā kuģī un maksu par pakalpojumiem. 4. Provizorisks
zvejottiesīgo kuģu saraksts Tiklīdz ir
saņemti zvejas atļaujas pieprasījumi, valsts struktūra, kas
atbild par zvejas darbību uzraudzību, katrai kuģu kategorijai
nekavējoties izveido provizorisku sarakstu ar pieprasījumu
iesniegušajiem kuģiem. Šo sarakstu Maurīcijas kompetentā
iestāde bez kavēšanās nosūta ES. ES nosūta
provizorisko sarakstu kuģa īpašniekam vai viņa
pārstāvim. Ja ES pārstāvniecības ir slēgtas,
Maurīcija var nosūtīt provizorisko sarakstu tieši kuģa
īpašniekam vai viņa pārstāvim un kopiju ES delegācijai
Maurīcijā. 5. Zvejas atļaujas
izdošana Zvejas atļaujas visiem kuģiem izdod
kuģu īpašniekiem vai viņu pārstāvjiem divdesmit (20)
darbdienu laikā no dienas, kad kompetentā iestāde ir
saņēmusi pilnīgu pieprasījumu. Minētās zvejas
atļaujas kopiju nekavējoties nosūta ES delegācijai
Maurīcijā. 6. Zvejottiesīgo
kuģu saraksts Tiklīdz ir izdota zvejas atļauja,
valsts struktūra, kas atbild par zvejas darbību uzraudzību,
katrai kuģu kategorijai nekavējoties izveido galīgo sarakstu ar
kuģiem, kuriem atļauts zvejot Maurīcijas ūdeņos. Šo
sarakstu nekavējoties nosūta ES, un tas aizstāj iepriekš
minēto provizorisko sarakstu. 7. Zvejas atļaujas
derīguma termiņš Zvejas
atļaujas ir derīgas vienu gadu, un tās ir atjaunojamas. Lai noteiktu derīguma termiņa
sākumu, piemēro gada periodu: i. pirmajā protokola
piemērošanas gadā tas ir laikposms no protokola spēkā
stāšanās dienas līdz tā paša gada 31. decembrim; ii. pēc tam — katrs
pilns kalendārais gads; iii. pēdējā
protokola piemērošanas gadā — laikposms no 1. janvāra
līdz protokola termiņa beigu datumam. Pirmajam un pēdējam protokola
piemērošanas gadam avansa maksājumu jāaprēķina
proporcionāli laikam. 8. Dokumenti, kam
jābūt uz kuģa Atrodoties Maurīcijas ūdeņos
vai Maurīcijas ostā, uz kuģa vienmēr jābūt
šādiem dokumentiem: (a)
zvejas atļauja; (b)
šāda zvejas kuģa karoga valsts
kompetentās iestādes izdoti dokumenti, kuros ir iekļauts: - numurs, ar kādu zvejas kuģis ir
reģistrēts, - kuģa reģistrācijas
apliecība; (c)
atjaunināti un sertificēti zvejas
kuģa uzbūves rasējumi vai apraksti un, konkrētāk,
zvejas kuģu zivju uzglabāšanas tilpņu skaits, uzglabāšanas
kapacitāti norādot kubikmetros; (d)
ja zvejas kuģa parametros ieviestas
izmaiņas attiecībā uz tā lielāko garumu,
reģistrēto tilpību tonnās, galvenā dzinēja vai
dzinēju jaudu zirgspēkos vai tā kravas telpu tilpību —
zvejas kuģa karoga valsts kompetentās iestādes apstiprināts
sertifikāts, kurā aprakstīta šādu izmaiņu
būtība; (e)
ja zvejas kuģis ir aprīkots ar ledu vai
aukstumiekārtu atdzesēta jūras ūdens tvertnēm —
kuģa karoga valsts kompetentās iestādes apstiprināts
dokuments, kurā norādīta tvertņu kalibrācija
kubikmetros; (f)
Maurīcijas 2007. gada
zivsaimniecības un jūras resursu tiesību akta kopija. 9. Zvejas atļaujas
nodošana Zvejas atļauju izdod konkrētam
kuģim, un tā nav nododama citam kuģim. Tomēr, ja ir pierādīti
nepārvaramas varas apstākļi, pēc ES lūguma kuģa
zvejas atļauju var aizstāt ar jaunu atļauju, kura izdota citam
līdzīgam kuģim vai aizstājējkuģim, kas ir
līdzīgs aizstājamajam kuģim, neveicot jaunu avansa
maksājumu. Šādā gadījumā paziņojumā par
maksām attiecībā uz IV nodaļā minētajiem
tunzivju saldētājseineriem un kuģiem zvejai ar dreifējošām
āķu jedām ņem vērā abu kuģu kopējo
nozveju Maurīcijas ūdeņos. Kuģa īpašnieks vai viņa
pārstāvis atdod aizstājamo zvejas atļauju Maurīcijai,
savukārt Maurīcija pēc iespējas drīzāk sagatavo
aizstājējatļauju. Aizstājējatļauju bez liekas
kavēšanās izdod kuģa īpašniekam vai viņa
pārstāvim, kad ir atdota aizstājamā atļauja.
Aizstātā atļauja stājas spēkā
aizstājamās atļaujas atdošanas dienā. Maurīcija pēc iespējas
drīzāk atjaunina zvejas atļauju saņēmušo kuģu
sarakstu. Jauno sarakstu nekavējoties nosūta par zvejas
uzraudzību atbildīgajai valsts iestādei un ES. III NODAĻA Tehniskie pasākumi Tehniskie pasākumi, kurus piemēro
zvejas atļauju saņēmušiem kuģiem un saistībā ar
Maurīcijas ūdeņiem, zvejas rīkiem un piezveju, katrai
zvejas kategorijai ir noteikti tehnisko datu lapās šā pielikuma 2. papildinājumā.
Kuģi
ievēro Maurīcijas tiesību aktus zivsaimniecības jomā
un visas IOTC (Indijas okeāna tunzivju komisijas)
pieņemtās rezolūcijas. IV NODAĻA Ziņošana par nozveju 1. Zvejas reisa
definēšana Šajā
pielikumā ES kuģa zvejas reisa ilgumu definē šādi: - laikposms, kas
aizritējis no kuģa ieiešanas Maurīcijas ūdeņos
līdz iziešanai no tās, vai - laikposms, kas
aizritējis no kuģa ieiešanas Maurīcijas ūdeņos
līdz nozvejas pārkraušanai citā kuģī ostā un/vai
izkraušanai Maurīcijā. 2. Zvejas žurnāls Saskaņā ar nolīgumu zvejojoša
ES kuģa kapteinis kārto IOTC zvejas žurnālu, kura paraugs katrai
zvejas kategorijai ir iekļauts šā pielikuma
3. papildinājumā. Zvejas žurnālam ir jāatbilst IOTC
Rezolūcijai 08/04 par kuģiem zvejai ar āķu jedām un
Rezolūcijai 10/03 par kuģiem, kas zvejo ar riņķvadiem. Kapteinis aizpilda zvejas žurnālu par
katru dienu, kurā kuģis atrodas Maurīcijas ūdeņos. Kapteinis zvejas žurnālā katru dienu
ieraksta nozvejoto un uz kuģa paturēto katras sugas daudzumu, sugas
apzīmēšanai izmantojot FAO trīsburtu kodu un norādot
dzīvsvara kilogramus vai, attiecīgā gadījumā,
īpatņu skaitu. Par katru galveno sugu kapteinis norāda arī
piezveju. Zvejas žurnālu aizpilda salasāmi ar
lielajiem drukātajiem burtiem, un to paraksta kapteinis. Par zvejas žurnālā
reģistrēto datu pareizību atbild kapteinis. 3. Ziņošana par nozveju Kapteinis ziņo par kuģa nozveju,
iesniedzot Maurīcijai zvejas žurnālus par laikposmu, kurā
kuģis ir atradies Maurīcijas ūdeņos. Zvejas žurnālus iesniedz, ievērojot
šādus nosacījumus: i. ieejot Maurīcijas
ostā, katra zvejas žurnāla oriģinālu nodod vietējam
Maurīcijas pārstāvim, kas rakstveidā apstiprina tā
saņemšanu; zvejas žurnāla kopiju iesniedz Maurīcijas inspekcijas
grupai; ii. izejot no Maurīcijas
ūdeņiem bez iepriekšējas ienākšanas Maurīcijas
ostā, katra zvejas žurnāla oriģinālu septiņu (7)
darbdienu laikā pēc ierašanās jebkurā citā ostā
un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā piecpadsmit (15)
darbdienu laikā pēc iziešanas no Maurīcijas ūdeņiem
nosūta: a. pa e-pastu uz e-pasta
adresi, kuru norādījusi valsts struktūra, kas uzrauga zvejas
darbības, vai b. pa faksu uz numuru, kuru
norādījusi valsts struktūra, kas uzrauga zvejas darbības,
vai c. vēstulē, ko
nosūta valsts struktūrai, kas uzrauga zvejas darbības. Kapteinis visu zvejas žurnālu kopijas
nosūta ES un kuģa karoga valsts kompetentajai iestādei.
Attiecībā uz tunzivju zvejas kuģiem un kuģiem zvejai ar
dreifējošām āķu jedām kapteinis visu zvejas
žurnālu kopijas nosūta arī šādiem zinātniskajiem
institūtiem: i. Institut de recherche
pour le développement (IRD); ii. Instituto Español de
Oceanografia (IEO); iii. Instituto Português de
Investigação Maritima (IPIMAR). Ja kuģis atgriežas Maurīcijas
ūdeņos tā zvejas atļaujas derīguma termiņā,
jāsagatavo jauns nozvejas ziņojums. Ja netiek
ievēroti noteikumi par nozvejas ziņojumiem, Maurīcija var
apturēt attiecīgā kuģa zvejas atļauju līdz
trūkstošo nozvejas ziņojumu iesniegšanas brīdim un veikt
pasākumus pret kuģa īpašnieku saskaņā ar noteikumiem,
kurus šajā saistībā paredz spēkā esošie valsts
tiesību akti. Atkārtota pārkāpuma gadījumā
Maurīcija var atteikt zvejas atļaujas atjaunošanu. Maurīcija
nekavējoties informē ES par visām šajā sakarībā
piemērotajām sankcijām. 4. Galīgais
paziņojums par maksām tunzivju zvejas kuģiem un kuģiem
zvejai ar dreifējošām āķu jedām Saskaņā ar iepriekš minēto
zinātnisko institūtu apstiprinātajiem nozvejas ziņojumiem
ES katram okeānā zvejojošam tunzivju zvejas kuģim un kuģim
zvejai ar dreifējošām āķu jedām sagatavo galīgo
paziņojumu par maksām, kuras par kuģi jānomaksā
saistībā ar iepriekšējā kalendārā gada zvejas
sezonu. ES galīgo paziņojumu Maurīcijai
un kuģa īpašniekam nosūta līdz kārtējā gada
31. jūlijam. Maurīcija galīgo paziņojumu var
apstrīdēt trīsdesmit (30) darbdienu laikā pēc
tā nosūtīšanas dienas, sniedzot dokumentāru pamatojumu.
Domstarpību gadījumā puses tās risina Apvienotajā komitejā.
Ja Maurīcija neiesniedz iebildumus trīsdesmit (30) darbdienu
laikā, galīgo paziņojumu uzskata par pieņemtu. Ja galīgajā paziņojumā
norādītā summa ir lielāka par iepriekš minēto
(II nodaļas 3. punkts) avansa maksājumu, kas samaksāts
zvejas atļaujas saņemšanai, kuģa īpašnieks pārskaita
atlikušo summu Maurīcijai līdz kārtējā gada
30. septembrim. Ja galīgajā paziņojumā
norādītā summa ir mazāka par paredzēto vienotas likmes
maksu, kuģa īpašnieks nevar atgūt pārmaksāto summu. V NODAĻA Izkraušana un pārkraušana citā kuģī Jūrā veikt pārkraušanu
citā kuģī ir aizliegts. Visas ostā veiktas citā
kuģī pārkraušanas darbības klātbūtnē
novēro Maurīcijas zvejas inspektori. ES kuģa kapteinim, kas vēlas izkraut
vai pārkraut citā kuģī, vismaz 72 stundas pirms
izkraušanas vai pārkraušanas citā kuģī Maurīcijai
jāpaziņo šāda informācija: a. tā zvejas kuģa
vārds, kuram jāveic izkraušana vai pārkraušana citā
kuģī, un tā IOTC zvejas kuģu reģistra numurs; b. osta, kurā veic
izkraušanu vai pārkraušanu citā kuģī; c. datums un laiks, kad
paredzēts veikt izkraušanu vai pārkraušanu citā kuģī; d. katras izkraujamās vai
citā kuģī pārkraujamās sugas daudzumu (izsakot
dzīvsvara kilogramos vai vajadzības gadījumā norādot
īpatņu skaitu un sugas apzīmēšanai izmantojot FAO
trīsburtu kodu); e. saņēmējkuģa
vārdu, ja veic pārkraušanu citā kuģī. Attiecībā uz
saņēmējkuģiem ne vēlāk kā 24 stundas
pirms uzsākt pārkraušanu citā kuģī un tās
beigās kravas saņēmējkuģa kapteinis informē Maurīcijas
iestādes par tunzivju un tunzivjveidīgo sugu daudzumiem, kas
pārkrauti viņa kuģī, un aizpilda un Maurīcijas
iestādei 24 stundu laikā nosūta citā kuģī
pārkraušanas deklarāciju. Uz citā kuģī pārkraušanas
darbību attiecas iepriekšēja atļauja, ko Maurīcija izsniedz
kapteinim vai viņa pārstāvim 24 stundu laikā pēc
iepriekš minētās paziņošanas. Pārkraušanu citā
kuģī var veikt šim nolūkam apstiprinātā
Maurīcijas ostā. Apstiprinātā zvejas osta, kurs
atļauts veikt citā kuģī pārkraušanas darbības
Maurīcijā, ir Portluisa (osta, kas paziņota IOTC
saskaņā ar Rezolūciju 10/11 un atbilstīgi Ostas valsts
pasākumu prasībām). Šo noteikumu neievērošanas
gadījumā piemēro attiecīgās sankcijas, kas
paredzētas Maurīcijas tiesību aktos. VI NODAĻA Kontrole 1. Ieiešana Maurīcijas
ūdeņos un iziešana no tiem Par katru zvejas atļauju saņēmuša
ES kuģa ieiešanu Maurīcijas ūdeņos vai iziešanu no tiem
Maurīcijai paziņo 24 stundu laikā pirms ieiešanas vai
iziešanas. Paziņojumā par ieiešanu vai iziešanu
kuģis jo īpaši norāda: i. plānoto
ieiešanas/iziešanas datumu, laiku un vietu; ii. katras uz kuģa
paturētās mērķsugas daudzumu, sugas apzīmēšanai
izmantojot FAO trīsburtu kodu un izsakot dzīvsvara kilogramos
vai vajadzības gadījumā norādot īpatņu skaitu; iii. katras piezvejā
gūtās sugas daudzumu, sugas apzīmēšanai izmantojot FAO
trīsburtu kodu un izsakot dzīvsvara kilogramos vai vajadzības
gadījumā norādot īpatņu skaitu. Paziņojumu nosūta pa e-pastu vai, ja
tādas iespējas nav, pa faksu, uz Maurīcijas norādīto
e-pasta adresi, izmantojot pielikuma 4. papildinājumā pievienoto
veidlapu. Maurīcija nekavējoties apstiprina saņemšanu,
nosūtot atbildes e-pastu vai faksu. Maurīcija nekavējoties paziņo
attiecīgajiem kuģiem un ES par izmaiņām
nosūtīšanai izmantojamajā e-pasta adresē, tālruņa
numurā vai frekvencē. Ja konstatē, ka kuģis zvejo
Maurīcijas ūdeņos, iepriekš nepaziņojis par savu ierašanos,
uzskata, ka šis kuģis zvejo bez atļaujas. Personām, kas pārkāpj šo
noteikumu, piemēro sodu vai sankcijas saskaņā ar 2007. gada
zivsaimniecības un jūras resursu tiesību aktu. Ieiešanas/iziešanas ziņojumiem
jābūt uz kuģa vismaz vienu gadu no ziņojuma
nosūtīšanas datuma. 2. Regulāri nozvejas
ziņojumi Kad ES kuģis darbojas Maurīcijas
ūdeņos, zvejas atļauju saņēmuša ES kuģa
kapteiņa pienākums ir katru (3) trešo dienu paziņot
Maurīcijas iestādei par Maurīcijas ūdeņos gūto
nozveju. Pirmo nozvejas deklarāciju nosūta trīs (3) dienas
pēc ieiešanas Maurīcijas ūdeņos. Ik pēc trim (3) dienām, nosūtot
periodisku nozvejas ziņojumu, kuģis jo īpaši norāda: i. datumu, laiku un atrašanās
vietu ziņošanas laikā; ii. katras trīs (3) dienu
laikā nozvejotās un uz kuģa paturētās
mērķsugas daudzumu, sugas apzīmēšanai izmantojot FAO
trīsburtu kodu un izsakot dzīvsvara kilogramos vai vajadzības
gadījumā norādot īpatņu skaitu; iii. katras 3 dienu laikā
piezvejā gūtās sugas daudzumu, sugas apzīmēšanai
izmantojot FAO trīsburtu kodu un izsakot dzīvsvara kilogramos
vai vajadzības gadījumā norādot īpatņu skaitu; iv. produktu sagatavošanas veidu; v. zvejas kuģiem, kas zvejo
tunzivis ar riņķvadiem: - sekmīgo zvejas rīku
iemetienu skaits, izmantojot zivju pievilināšanas ierīces (ZPI), kopš
pēdējā ziņojuma, - sekmīgo iemetienu skaits,
zvejojot brīvajos zivju baros, kopš pēdējā ziņojuma, - nesekmīgo iemetienu skaits; vi. kuģiem, kas zvejo tunzivis ar
āķu jedām: - iemetienu skaits kopš
pēdējā ziņojuma, - kopš pēdējā
ziņojuma izmantoto āķu skaits. Paziņojumu nosūta pa e-pastu vai pa
faksu, uz Maurīcijas norādīto e-pasta adresi vai
tālruņa numuru, izmantojot pielikuma 5. papildinājumā
pievienoto veidlapu. Maurīcija nekavējoties paziņo
attiecīgajiem kuģiem un ES par izmaiņām
nosūtīšanai izmantojamajā e-pasta adresē, tālruņa
numurā vai frekvencē. Ja konstatē, ka kuģis zvejo
Maurīcijas ūdeņos, nenosūtījis savu trīs
(3) dienu regulāro nozvejas ziņojumu, uzskata, ka šis kuģis
zvejo bez atļaujas. Personām, kas pārkāpj šo noteikumu,
piemēro sodu vai sankcijas saskaņā ar 2007. gada
zivsaimniecības un jūras resursu tiesību aktu. Periodiskajiem nozvejas ziņojumiem
jābūt uz kuģa vismaz vienu (1) gadu no ziņojuma
nosūtīšanas datuma. 3. Inspekcija jūrā Zvejas atļauju saņēmušo ES
kuģu inspekciju jūrā Maurīcijas ūdeņos veic
Maurīcijas kuģi un inspektori, kurus var skaidri identificēt
kā pilnvarotus veikt zvejas pārbaudes. Pirms uzkāpšanas uz kuģa pilnvarotie
inspektori brīdina ES kuģi par savu lēmumu veikt inspekciju.
Inspekciju veic zvejas inspektori, kuri pirms inspekcijas uzsākšanas
uzrāda personu apliecinošu dokumentu un inspektora apliecību. Pilnvarotie inspektori neuzturas uz ES
kuģa ilgāk, nekā tas vajadzīgs inspekcijas uzdevumu
veikšanai. Viņi veic inspekciju tādā veidā, kas
minimāli ietekmē kuģi, tā zvejas darbību un kravu. Pēc katras inspekcijas beigām
pilnvarotie inspektori sagatavo inspekcijas ziņojumu. ES kuģa
kapteinim ir tiesības ierakstīt inspekcijas ziņojumā savas
piezīmes. Inspekcijas ziņojumu paraksta inspektors, kas to ir
sagatavojis, un ES kuģa kapteinis. Pirms nokāpšanas no kuģa pilnvarotie
inspektori izdod ES kuģa kapteinim inspekcijas ziņojuma kopiju.
Pārkāpuma gadījumā pārkāpuma paziņojuma
kopiju nosūta arī ES, kā paredzēts VIII nodaļā.
4. Inspekcija ostā, ja
veic izkraušanu un pārkraušanu citā kuģī ES kuģus, kuri Maurīcijas
ūdeņos gūto nozveju izkrauj vai pārkrauj citā
kuģī, Maurīcijas ostā inspicē Maurīcijas
inspektori, kurus var skaidri identificēt kā tādus, kas ir pilnvaroti
veikt zvejas kontroli. Inspektoriem pirms inspekcijas uzsākšanas
jāuzrāda personu apliecinošs dokuments un inspektora apliecība.
Maurīcijas inspektori neuzturas uz ES kuģa ilgāk, nekā tas
vajadzīgs inspekcijas uzdevumu veikšanai, un veic inspekciju
tādā veidā, kas minimāli ietekmē kuģi, izkraušanu
vai pārkraušanu citā kuģī un kravu. Katras inspekcijas beigās inspektori
sagatavo inspekcijas ziņojumu. ES kuģa kapteinim ir tiesības
ierakstīt inspekcijas ziņojumā savas piezīmes. Inspekcijas
ziņojumu paraksta inspektors, kas to ir sagatavojis, un ES kuģa
kapteinis. Maurīcijas inspektori inspekcijas
beigās izdod ES kuģa kapteinim inspekcijas ziņojuma kopiju. VII NODAĻA Satelītnovērošanas sistēma (VMS) 1. Kuģu atrašanās
vietas ziņojumi un VMS sistēma Atļauju saņēmušajiem ES
kuģiem jābūt aprīkotiem ar satelītnovērošanas
sistēmu (Vessel Monitoring System jeb VMS), kas nodrošina
automātisku un pastāvīgu to atrašanās vietas
paziņošanu reizi stundā kuģa karoga valsts Zvejas
uzraudzības centram (FMC). Katrs atrašanās vietas ziņojums
satur: a. kuģa
identifikācijas datus, b. nesenāko kuģa
ģeogrāfisko atrašanās vietu (ģeogrāfiskais garums un
platums), kuras noteikšanas kļūda nepārsniedz 500 m un
ticamības intervāls ir 99 %; c. atrašanās vietas
reģistrēšanas datumu un laiku; d. kuģa ātrumu un
kursu; Katrs atrašanās vietas ziņojums
jāsagatavo šā pielikuma 4. papildinājumā
norādītajā formātā. Pirmo reģistrēto atrašanās
vietu pēc ieiešanas Maurīcijas ūdeņos apzīmē ar
kodu “ENT”. Visas turpmākās atrašanās vietas apzīmē ar
kodu “POS”, izņemot pirmo reģistrēto atrašanās vietu
pēc iziešanas no Maurīcijas ūdeņiem, kuru apzīmē
ar kodu “EXI”. Karoga valsts FMC nodrošina atrašanās vietas
ziņojumu automātisku apstrādi un, vajadzības
gadījumā, to elektronisku pārsūtīšanu. Ziņojumus
par atrašanās vietu reģistrē drošā veidā un glabā
trīs gadus. 2. Kuģa datu
pārraidīšana VMS sistēmas nedarbošanās gadījumā Kapteinim ir pienākums vienmēr
nodrošināt viņa kuģa VMS sistēmas uzturēšanu
pilnā darba kārtībā un atrašanās vietas ziņojumu
pareizu nosūtīšanu karoga valsts FMC. ES kuģiem, kuru VMS sistēmas
ir bojātas, nav atļauts ieiet Maurīcijas ūdeņos. Ja VMS
sistēma pārstāj darboties, jau atrodoties Maurīcijas
ūdeņos, kuģa VMS sistēmu saremontē reisa
beigās vai aizstāj piecpadsmit (15) darbdienu laikā. Pēc
minētā termiņa beigām kuģim vairs nav atļauts
zvejot Maurīcijas ūdeņos. Kuģiem, kuri zvejo Maurīcijas
ūdeņos un kuru VMS sistēma ir bojāta, savi
atrašanās vietas ziņojumi jānosūta karoga valsts un
Maurīcijas FMC pa e-pastu vai faksu vismaz reizi divās
stundās un jānorāda visa obligātā informācija. 3. Atrašanās vietas
ziņojumu droša nosūtīšana Maurīcijai Karoga valsts FMC automātiski
nosūta attiecīgo kuģu atrašanās vietas ziņojumus
Maurīcijas FMC. Karoga valsts un Maurīcijas FMC
apmainās ar savām e-pasta adresēm, ko izmanto saziņai, un
nekavējoties informē viena otru par izmaiņām šajās
adresēs. Atrašanās vietas ziņojumus
pārsūta starp karoga valsts un Maurīcijas FMC, izmantojot
drošu elektronisko sakaru sistēmu. Maurīcijas FMC nekavējoties
informē karoga valsts FMC un ES par jebkādiem
traucējumiem zvejas atļauju saņēmuša kuģa
turpmāku atrašanās vietas ziņojumu saņemšanā, ja
attiecīgais kuģis nav paziņojis par savu iziešanu no
Maurīcijas ūdeņiem. 4. Sakaru sistēmas
traucējumi: Maurīcija nodrošina sava elektroniskā
aprīkojuma sadarbspēju ar karoga valsts FMC un
nekavējoties informē ES par traucējumiem saistībā ar
atrašanās vietas ziņojumu nosūtīšanu un saņemšanu, lai
pēc iespējas drīzāk rastu tehnisku risinājumu. Visu
iespējamo domstarpību atrisināšanai sasauc Apvienoto komiteju. Kapteinis ir atbildīgs par visām
konstatētām kuģa VMS sistēmas
manipulācijām, kuru nolūks ir traucēt tās darbību
vai viltot atrašanās vietas ziņojumus. Par visiem
pārkāpumiem piemēro Maurīcijas spēkā esošajos
tiesību aktos paredzētās sankcijas. 5. Atrašanās vietas
ziņojumu biežuma pārskatīšana Balstoties uz dokumentāriem
pierādījumiem par pārkāpumu, Maurīcija var
pieprasīt karoga valsts FMC (nosūtot šāda
pieprasījuma kopiju arī ES) uz noteiktu izmeklēšanas laiku
samazināt kuģa atrašanās vietas ziņojumu
nosūtīšanas intervālu līdz trīsdesmit
minūtēm. Maurīcijai šāds dokumentārais
pierādījums ir jānosūta karoga valsts FMC un ES.
Karoga valsts FMC nekavējoties nosūta Maurīcijai
atrašanās vietas ziņojumus, ievērojot jauno
nosūtīšanas biežumu. Maurīcijas FMC tūlīt
paziņo karoga valsts Zvejas uzraudzības centram un Eiropas Komisijai
par inspekcijas procedūras beigšanu. Noteiktā izmeklēšanas perioda
beigās Maurīcija informē karoga valsts FMC un ES par
vajadzīgo uzraudzību. VIII NODAĻA Pārkāpumi Ja netiek
ievēroti Protokola noteikumi, dzīvo jūras resursu
pārvaldības un saglabāšanas pasākumi vai Maurīcijas
tiesību akti zivsaimniecības jomā, par to var sodīt,
uzliekot naudassodu, apturot, atsaucot vai neatjaunojot kuģa zvejas
atļauju. 1. Pārkāpumu
noformēšana Jebkurš pārkāpums, ko
saskaņā ar šā pielikuma noteikumiem zvejas atļauju
saņēmis ES kuģis izdarījis Maurīcijas
ūdeņos, jānorāda (inspekcijas) ziņojumā. Ja veic inspekciju uz kuģa, kapteiņa
paraksts inspekcijas ziņojumā neskar kuģa īpašnieka
tiesības aizstāvēties saistībā ar konstatēto
pārkāpumu. Ja kapteinis atsakās parakstīt inspekcijas
ziņojumu, viņš inspekcijas ziņojumā ieraksta
atteikšanās iemeslus un frāzi "atteikšanās
parakstīt". Attiecībā uz pārkāpumu, ko
zvejas atļauju saņēmis ES kuģis izdarījis
Maurīcijas ūdeņos, paziņojumu par noteikto
pārkāpumu un attiecīgām sankcijām, kas noteiktas
kapteinim vai zvejas uzņēmumam, tieši nosūta kuģa
īpašniekam, ievērojot procedūras, kas paredzētas
Maurīcijas tiesību aktos zivsaimniecības jomā. Paziņojuma
kopiju 72 stundu laikā nosūta kuģa karoga valstij un ES. 2. Kuģa aizturēšana Ikvienam pārkāpumu izdarījušam
ES kuģim var pieprasīt pārtraukt zvejas darbības un —
ja kuģis atrodas jūrā — atgriezties Maurīcijas
ostā, ja Maurīcijas tiesību akti paredz šādus
pasākumus attiecībā uz konstatēto pārkāpumu. Maurīcija ne vēlāk kā
24 stundu laikā paziņo ES par zvejas atļauju
saņēmuša ES kuģa aizturēšanu. Paziņojumā
norāda kuģa arestēšanas un/vai aizturēšanas iemeslus. Pirms jebkādu pasākumu veikšanas
attiecībā uz kuģi, kapteini, apkalpi vai kravu, izņemot
pierādījumu saglabāšanai nepieciešamos pasākumus,
Maurīcija izraugās izmeklētāju un pēc ES
pieprasījuma vienas darbdienas laikā pēc paziņojuma par
kuģa aizturēšanu organizē informatīvu sanāksmi, lai
noskaidrotu apstākļus, kuru dēļ kuģis tika
aizturēts, un informētu par iespējamiem turpmākiem
pasākumiem. Šajā informatīvajā sanāksmē var
piedalīties kuģa karoga valsts pārstāvis un kuģa
īpašnieka pārstāvis. 3. Sankcijas par
pārkāpumu un izlīguma procedūra Sankcijas par konstatēto
pārkāpumu nosaka saskaņā ar Maurīcijas spēkā
esošajiem tiesību aktiem. Ja kuģa īpašnieks neakceptē
naudassodus, pirms tiesvedības procesa sākšanas Maurīcijas
iestādes un ES kuģis uzsāk izlīguma procedūru, lai
jautājumu atrisinātu, panākot izlīgumu. Šajā
izlīguma procedūrā var piedalīties kuģa karoga valsts
pārstāvis. Izlīguma procedūru pabeidz ne vēlāk
kā 72 stundu laikā pēc paziņojuma par kuģa aizturēšanu. 4. Tiesvedības process
un bankas garantija Ja iepriekš minēto izlīgumu nav
izdevies panākt un pārkāpums ir nodots izskatīšanai
kompetentā tiesas iestādē, pārkāpumu
izdarījušā kuģa īpašnieks iemaksā bankas garantiju
Maurīcijas izraudzītā bankā, un garantijas summa, kuru
nosaka Maurīcija, sedz visas ar kuģa aizturēšanu
saistītās izmaksas, aplēsto naudassodu un iespējamās
kompensācijas summu. Bankas garantija nav atgūstama līdz
tiesvedības procesa beigām. Bankas garantiju atbrīvo un
nekavējoties atmaksā kuģa īpašniekam pēc sprieduma
pasludināšanas: a. pilnā apmērā,
ja nav noteiktas nekādas sankcijas; b. daļēji, t. i.,
izmaksā starpību, ja sankcija ir naudassods, kas nepārsniedz
drošības naudas summu. Maurīcija informē ES par
tiesvedības procesa rezultātiem 8 dienu laikā pēc
sprieduma pasludināšanas. 5. Kuģa un apkalpes
atbrīvošana Kuģis un tā apkalpe drīkst
atstāt ostu, tiklīdz ir izpildītas izlīguma procedūras
rezultātā noteiktās sankcijas vai iemaksāta bankas
garantija. IX NODAĻA Jūrnieku nodarbināšana 1. Nodarbināmo
jūrnieku skaits Veicot darbības Maurīcijas
ūdeņos, ES flote nodarbina desmit (10) kvalificētus
Maurīcijas jūrniekus. ES kuģu īpašnieki cenšas rast papildu
iespējas Maurīcijas jūrnieku nodarbināšanai. Nenodarbināšana gadījumā
kuģu īpašnieki samaksā vienreizēju summu, kas
līdzvērtīga zvejas laikā Maurīcijas ūdeņos
nenodarbināto jūrnieku algai. Ja zveja ilgst mazāk par vienu
mēnesi, kuģu īpašnieku pienākums ir samaksāt summu,
kas atbilst viena mēneša algai. 2. Jūrnieku darba
līgumi Darba līgumu sadarbībā ar
Maurīciju sagatavo kuģa īpašnieks vai viņa
pārstāvis un jūrnieks, kuru vajadzības gadījumā
pārstāv arodbiedrība. Jo īpaši tajā nosaka dienu un
ostu, kurā jūrnieks stājas darbā uz kuģa. Šajos līgumos jūrniekiem ir
paredzētas attiecīgās sociālā nodrošinājuma
garantijas Maurīcijā, ietverot dzīvības, veselības un
nelaimes gadījumu apdrošināšanu. Katrs līguma parakstītājs
saņem vienu tā eksemplāru. Maurīcijas jūrniekiem piešķir
Starptautiskās Darba organizācijas (ILO) deklarācijā
paredzētās darba pamattiesības. Tas jo īpaši attiecas uz
apvienošanās brīvību un darba koplīguma slēgšanas
tiesību faktisku atzīšanu, kā arī diskriminācijas
novēršanu attiecībā uz nodarbinātību un
profesijām. 3. Jūrnieku darba
samaksa Maurīcijas jūrnieku algu maksā
kuģa īpašnieks. To nosaka pirms zvejas atļaujas izdošanas un
pēc savstarpējas vienošanās starp kuģa īpašnieku un
viņa pārstāvi Maurīcijā. Darba alga nevar būt mazāka par
valsts kuģu apkalpēm noteikto darba algu, un tai ir jāatbilst ILO
prasībām. 4. Jūrnieku
pienākumi Jūrnieks piesakās kuģa
kapteinim, kas viņu iekļāvis apkalpē, iepriekšējā
dienā pirms līgumā paredzētās darbā
stāšanās dienas. Kapteinis paziņo jūrniekam darbā
stāšanās dienu un laiku. Ja jūrnieks atsakās no darba
piedāvājuma vai nepiesakās paredzētajai darbā
stāšanās dienā un laikā, jūrnieka darba līgumu
uzskata par anulētu un kuģa īpašnieks tiek automātiski
atbrīvots no pienākuma nodarbināt attiecīgo jūrnieku.
Šādā gadījumā kuģa īpašniekam nepiemēro
naudassodu vai kompensācijas maksājumus. X NODAĻA 1. Zvejas darbību
novērošana Novērotāju programma atbilst
noteikumiem, kas paredzēti IOTC (Indijas okeāna tunzivju
komisija) pieņemtajās rezolūcijās 2. Izraudzītie kuģi
un novērotāji Maurīcijas iestādes sagatavo
sarakstu ar kuģiem, kas izraudzīti novērotāja
uzņemšanai uz kuģa. Šo sarakstu atjaunina. Tiklīdz saraksts ir
gatavs, to nosūta Eiropas Komisijai. Maurīcijas iestādes ne
vēlāk kā piecpadsmit (15) dienas pirms novērotāja
plānotās ierašanās dienas paziņo attiecīgajiem
kuģu īpašniekiem tā norīkotā novērotāja
vārdu, kas jāuzņem uz kuģa. Laiks, ko
novērotājs pavada uz kuģa, nepārsniedz viņa uzdevumu
izpildei vajadzīgo laiku. 3. Novērotāja darba
alga Novērotāju algu maksā un
sociālās iemaksas veic Maurīcijas iestādes. 4. Nosacījumi par
uzturēšanos uz kuģa Nosacījumus, ar kādiem
novērotājs uzturas uz kuģa, jo īpaši laiku, ko viņš
pavada uz kuģa, nosaka pēc savstarpējas vienošanās starp
kuģa īpašnieku vai viņa pārstāvi un Maurīciju. Novērotājam uz kuģa ir
virsnieka statuss. Tomēr, izmitinot novērotāju uz kuģa,
ņem vērā kuģa tehniskās iespējas. Izdevumus par novērotāja
uzturēšanos un ēdināšanu uz kuģa sedz kuģa
īpašnieks. Kapteinis veic
visus pasākumus, kas ir viņa atbildības jomā, lai
nodrošinātu novērotāja fizisko drošību un
labklājību. Novērotāju
rīcībā nodod visus līdzekļus, kas vajadzīgi
viņa pienākumu izpildei. Viņiem nodrošina piekļuvi sakaru
līdzekļiem un dokumentiem uz kuģa un ar kuģa zvejas
darbībām saistītajiem dokumentiem, jo īpaši zvejas
žurnālam, saldēšanas žurnālam un navigācijas žurnālam,
kā arī tām kuģa vietām, kuras ir tieši saistītas
ar viņu uzdevumiem. 5. Novērotāja
uzkāpšana uz kuģa un nokāpšana no tā Novērotāju uzņem uz kuģa
tā īpašnieka izvēlētā ostā. Kuģa īpašnieks vai viņa
pārstāvis desmit (10) dienas pirms novērotāja
uzņemšanas uz kuģa paziņo Maurīcijai dienu, laiku un ostu,
kurā novērotāju paredzēts uzņemt uz kuģa. Ja novērotāju
uz kuģa uzņem ārvalsts ostā, viņa ceļa izdevumus
līdz iekāpšanas ostai sedz kuģa īpašnieks. Ja novērotājs neierodas
12 stundu laikā pēc paredzētās dienas un laika,
kuģa īpašnieks tiek automātiski atbrīvots no pienākuma
uzņemt šādu novērotāju. Kuģis var brīvi atstāt ostu un
uzsākt zvejas darbības. Ja
novērotājs neizkāpj no kuģa Maurīcijas ostā,
kuģa īpašnieks sedz uzturēšanās un ēdināšanas
izmaksas, kamēr novērotājs gaida izlidošanas reisu. 6. Novērotāja
uzdevumi Atrodoties uz kuģa, novērotājs: a. veic visus vajadzīgos
pasākumus, lai nepārtrauktu vai nekavētu zvejas darbību
norisi; b. saudzīgi izturas pret
materiāliem un aprīkojumu, kas atrodas uz kuģa; c. ievēro
konfidencialitāti attiecībā uz visiem ar kuģi
saistītajiem dokumentiem. Novērotāji vismaz reizi
nedēļā, kamēr kuģis zvejo Maurīcijas
ūdeņos, pa radio, faksu vai e-pastu paziņo savus
novērojumus, tostarp uz kuģa paturēto nozvejas un piezvejas
apjomu, kā arī citu iestādes pieprasīto informāciju. 7. Novērotāja
ziņojums Pirms nokāpšanas no kuģa novērotājs
iepazīstina kuģa kapteini ar savu novērojumu ziņojumu.
Kuģa kapteinim ir tiesības ierakstīt novērotāja
ziņojumā savas piezīmes. Ziņojumu paraksta
novērotājs un kapteinis. Kapteinis saņem novērotāja
ziņojuma kopiju. Novērotājs
nodod savu ziņojumu Maurīcijai, kas piecpadsmit (15) darbdienu
laikā pēc novērotāja nokāpšanas no kuģa
nosūta vienu kopiju ES. ----------------------------------------------------------------- Šā pielikuma papildinājumi 1. Papildinājums
Nr. 1. Zvejas atļaujas pieprasījuma veidlapa 2. Papildinājums
Nr. 2. Tehnisko datu lapas 3. Papildinājums
Nr. 3. Zvejas žurnāls 4. Papildinājums
Nr. 4. VMS atrašanās vietas ziņojuma formāts 5. Papildinājums
Nr. 5. Nozvejas ziņojuma veidlapa 1. papildinājums ĀRVALSTU
ZVEJAS KUĢU LICENCES PIETEIKUMS Pieprasītāja
vārds, uzvārds: ………………………………………………………………………….…
Pieprasītāja adrese:
………………………………………………………………………….………... Kuģu
fraktētāju vārds un adrese, ja tie atšķiras no
iepriekšminētajiem: ……………………………… Pārstāvja
Maurīcijā vārds un adrese: …………...…………………………………………….….….
Kuģa vārds: ……………………………………………..………………………………….…. Kuģa tips: …………….……………………………………….……………………………... Reģistrācijas valsts: … ………………..………………………………………………………………. Reģistrācijas
osta un numurs: ……………..……………………………………………………..…
Zvejas kuģa ārējā identifikācija: …………………….……….……………………………….. Radioizsaukuma
signāls un frekvence: ……………………….……………..…………………………...
Kuģa faksa
numurs: …………………………………………………………….……………..… Kuģa
garums: ………………………………………………………………………………......... Kuģa
platums: ………………………………………………………………………………..……..…. Dzinēja
tips un jauda: ……………………………………………………………………..…..…. Kuģa
reģistrētā bruto tilpība:
…………………………………………………………..…............ Kuģa reģistrētā neto tilpība:
………………………………………….………….…………………….... Minimālais
apkalpes locekļu skaits: ……………………………………………………..………………
Praktizētais
zvejas veids: …………………………………………………………………………….….. Ierosinātās zivju sugas: Prasītais
derīguma termiņš:
……………………………………………………………….……….. Apliecinu, ka sniegtā
informācija ir patiesa. Datums: ………………………………. Paraksts: 2. papildinājums TEHNISKO DATU LAPA: TUNZIVJU SEINERI UN KUĢI ZVEJAI AR DREIFĒJOŠĀM ĀĶU JEDĀM (1) Maurīcijas ūdeņi · Tālāk par piecpadsmit (15) jūras jūdzēm no bāzes līnijas, lai nepieļautu nelabvēlīgu ietekmi uz mazapjoma amatierzvejniecībām Maurīcijā. (2) Atļautie zvejas rīki · Riņķvads · Kuģis zvejai ar dreifējošām āķu jedām (3) Piezveja · Atbilstība IOTC rezolūcijām (4) Atļautā tilpība/maksas Zvejas atļauju saņēmušo kuģu skaits || · Okeāna zvejas tunzivju seineri : 41 · Kuģi zvejai ar dreifējošām āķu jedām: 45 Ikgadējais avansa maksājums || · 3710 euro okeāna zvejas tunzivju seinerim par 106 tonnām tālu migrējošo sugu un saistīto sugu nozvejas · 3150 euro kuģim zvejai ar dreifējošām āķu jedām > 100 GT par 90 tonnām tālu migrējošo sugu un saistīto sugu nozvejas · 1750 euro kuģim zvejai ar dreifējošām āķu jedām < 100 GT par 50 tonnām tālu migrējošo sugu un saistīto sugu nozvejas Papildu maksa || 35 euro par nozvejotu tonnu (5) Maurīcijas jūrnieki · 10 jūrnieki vai kompensācijas izmaksa (atsaucoties uz pielikuma IX nodaļu) · 3.
papildinājums. Zvejas žurnāls (IOTC
veidlapas) 4. papildinājums. VMS atrašanās vietas ziņojuma formāts VMS ZIŅOJUMI
ZIŅOJUMS PAR ATRAŠANĀS VIETU Datu elements || Kods || Obligāti / fakultatīvi dati || Saturs Ieraksta sākums || SR || M || Sistēmas dati: apzīmē ieraksta sākumu Saņēmējs || AD || M || Ziņojuma dati: saņēmējs. Norāda valsts ISO trīsburtu kodu Sūtītājs || FR || M || Ziņojuma dati: sūtītājs. Norāda valsts ISO trīsburtu kodu Karoga valsts || FS || O || Ziņojuma dati: karoga valsts Ziņojuma tips || TM || M || Ziņojuma dati: ziņojuma tips [ENT, POS, EXI] Radio izsaukuma signāls || RC || M || Kuģa dati: kuģa starptautiskais radio izsaukuma signāls Līgumslēdzējas puses iekšējais atsauces numurs || IR || O || Kuģa dati: līgumslēdzējas puses unikāls numurs (karoga valsts ISO trīsburtu kods, aiz kura norādīts numurs) Ārējais reģistrācijas numurs || XR || M || Kuģa dati: kuģa borta numurs Ģeogrāfiskais platums || LA || M || Kuģa atrašanās vieta grādos un minūtēs N/S DDMM (WGS-84) Ģeogrāfiskais garums || LO || M || Kuģa atrašanās vieta grādos un minūtēs E/W DDDMM (WGS-84) Kurss || CO || M || Kuģa kurss 360° skalā Ātrums || SP || M || Kuģa ātrums decimālmezglos Datums || DA || M || Atrašanās vietas dati: kuģa atrašanās vietas reģistrēšanas datums UTC (GGGGMMDD) Laiks || TI || M || Atrašanās vietas dati: kuģa atrašanās vietas reģistrēšanas laiks UTC (HHMM) Ieraksta beigas || ER || M || Sistēmas dati: apzīmē ieraksta beigas O – obligāts datu
elements;
F – fakultatīvs datu elements Datus pārraida pēc šāda parauga: 1. rakstzīmes atbilst ISO 8859.1 standartam 2.
pārraides sākumu apzīmē ar divkāršu
slīpsvītru (//) un kodu SR,
3. katru datu elementu identificē ar tā kodu un atdala no citiem datu
elementiem ar divkāršu slīpsvītru (//)
4. datu elementa kodu no datiem atdala ar vienu slīpsvītru (/),
5. pārraides beigas apzīmē ar divkāršu slīpsvītru
(//) un kodu ER,
6. fakultatīvie datu elementi jānorāda starp ieraksta
sākumu un beigām. 5. papildinājums. Nozvejas
ziņojuma veidlapa Statement of catch form for
tuna seiners / Fiche de déclaration de captures pour thoniers senneurs DEPART / SALIDA / DEPARTURE || ARRIVEE / LLEGADA / ARRIVAL || NAVIRE / BARCO / VESSEL || PATRON / PATRON / MASTER || FEUILLE PORT / PUERTO / PORT DATE / FECHA / DATE HEURE / HORA / HOUR LOCH / CORREDERA / LOCH || PORT / PUERTO / PORT DATE / FECHA / DATE HEURE / HORA / HOUR LOCH / CORREDERA / LOCH || || || HOJA / SHEET N° DATE FECHA DATE || POSITION (chaque calée ou midi) POSICION (cada lance o mediadia) POSITION (each set or midday) || CALEE LANCE SET || CAPTURE ESTIMEE ESTIMACION DE LA CAPTURA ESTIMATED CATCH || ASSOCIATION ASSOCIACION ASSOCIATION || COMMENTAIRES OBSERVATIONES COMMENTS || || COURANT CORRIENTE CURRENT || || || || 1 ALBACORE RABIL YELLOWFIN || 2 LISTAO LISTADO SKIPJACK || 3 PATUDO PATUDO BIGEYE || AUTRE ESPECE préciser le/les nom(s) OTRA ESPECIE dar el/los nombre(s) OTHER SPECIES give name(s) || REJETS préciser le/les nom(s) DESCARTES dar el/los nombre(s) DISCARDS give name(s) || || || || || || || Route/Recherche, problèmes divers, type d'épave (naturelle/artificielle, balisée, bateau), prise accessoire, taille du banc, autres associations, … Ruta/Busca, problemas varios, tipo de objeto (natural/artificial, con baliza, barco), captura accesoria, talla del banco, otras asociaciones, … Steaming/Searching, miscellaneous problems, log type (natural/artificial, with radio beacon, vessel), by catch, school size, other associations, … || || Taille Talla Size || Capture Captura Catch || Taille Talla Size || Capture Captura Catch || Taille Talla Size || Capture Captura Catch || Nom Nombre Name || Taille Talla Size || Capture Captura Catch || Nom Nombre Name || Taille Talla Size || Capture Captura Catch Une calée par ligne / Uno lance cada línea / One set by line || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || SIGNATURE DATE TIESĪBU AKTA FINANŠU
PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas
nosaukums 1.2. Attiecīgās
politikas jomas 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība 1.4. Mērķi 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums 1.6. Ilgums un
finansiālā ietekme 1.7. Paredzētie
pārvaldības veidi 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un
ziņošanas noteikumi 2.2. Pārvaldības
un kontroles sistēma 2.3. Krāpšanas un
pārkāpumu apkarošanas pasākumi 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu
pozīcijas 3.2. Paredzamā
ietekme uz izdevumiem 3.2.1. Paredzamās
ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums 3.2.2. Paredzamā
ietekme uz darbības apropriācijām 3.2.3. Paredzamā
ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.4. Saderība ar
kārtējo daudzgadu finanšu shēmu 3.2.5. Trešo personu
iemaksas 3.3. Paredzamā
ietekme uz ieņēmumiem 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas
nosaukums Priekšlikums Padomes lēmumam par to, lai
noslēgtu jaunu zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu un
jaunu protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo
ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā
zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un
Maurīcijas Republiku 1.2. Attiecīgās
politikas jomas ABM/ABB struktūrā[2] 11. - Jūrlietas un zivsaimniecība 11.03 - Starptautiskā zivsaimniecība un
jūras tiesības 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību,
pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību[3] X Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas
darbības pagarināšanu ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas
pārveidota jaunā darbībā 1.4. Mērķi 1.4.1. Komisijas daudzgadu
stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar
priekšlikumu/iniciatīvu Komisija ekskluzīvas kompetences ietvaros
sarunās par divpusējiem nolīgumiem zivsaimniecības
nozarē apspriež, noslēdz un īsteno partnerattiecību
nolīgumus zivsaimniecības nozarē, vienlaikus nodrošinot
politisku dialogu starp partneriem attiecīgo trešo valstu
zivsaimniecības politikas jomā. Apspriežot un noslēdzot nolīgumus
zivsaimniecības nozarē ar trešām valstīm, tiek panākts
galvenais mērķis uzturēt un saglabāt Eiropas
Savienības flotes, tai skaitā tāljūras kuģu,
tradicionālās zvejas darbības un veidot partnerību, lai
nostiprinātu zvejas resursu ilgtspējīgu izmantošanu ārpus
ES ūdeņiem, ievērojot vides, sociālos un ekonomiskos
apsvērumus. Partnerattiecību nolīgumi
zivsaimniecības nozarē nodrošina arī saskanību starp
kopējās zivsaimniecības politikas principiem un
saistībām, kas pieņemtas citās Eiropas politikas jomās
(trešo valstu resursu ilgtspējīga izmantošana, cīņa pret
nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju,
partnervalstu integrācija globālajā ekonomikā, kā
arī politiskajā un finansiālajā ziņā labāka
zvejniecības pārvaldība). 1.4.2. Konkrētie mērķi
un attiecīgās ABM/ABB darbības Konkrētais mērķis Nr. 1[4] Panākt ilgtspējīgu zvejniecību
ārpus ES ūdeņiem, nodrošināt Eiropas klātbūtni
nomaļās zvejniecībās un aizsargāt Eiropas
zivsaimniecības nozares intereses un patērētāju intereses,
apspriežot un noslēdzot Partnerattiecību nolīgumus
zivsaimniecības nozarē ar piekrastes valstīm (trešām
valstīm) saskaņā ar citām Eiropas politikas jomām. Attiecīgās ABM/ABB darbības Jūrlietas un zivsaimniecība,
starptautiskā zivsaimniecība un jūras tiesības,
starptautiskie nolīgumi zivsaimniecības nozarē (budžeta
pozīcija 11.0301). 1.4.3. Paredzamie rezultāti un
ietekme Norādīt, kāda ir
priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma
saņēmējiem/mērķgrupām. Noslēdzot jaunu ES un Maurīcijas zivsaimniecības
partnerattiecību nolīgumu un protokolu laikposmam no 2012. gada
līdz 2015. gadam, tiks nodrošināta Eiropas Savienības
kuģiem, jo īpaši tunzivju zvejas flotei, Maurīcijas
ūdeņos pieejamo zvejas iespēju apjoma saglabāšana. Šis
protokols nodrošinās nepārtrauktību zvejas zonās, uz
kurām attiecas nolīgumi ar Indijas okeāna reģiona
valstīm. Protokols veicinās arī zvejas resursu labāku
pārvaldību un saglabāšanu ar finanšu atbalstu (nozares
atbalsts), kā arī tādu gada un daudzgadu programmu
īstenošanu, kuras valsts līmenī pieņēmusi
partnervalsts. 1.4.4. Rezultātu un ietekmes
rādītāji Norādīt priekšlikuma/iniciatīvas
īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājus. Lai nodrošinātu nolīguma
īstenošanas uzraudzību, izmantos šādus ABM (budžeta vadība
pa darbības jomām) rādītājus: - zvejas iespēju gada izmantojuma pakāpe
(gadā izmantoto zvejas atļauju procentuālais daudzums
salīdzinājumā ar protokola sniegtajām iespējām), - ar nozveju un nolīguma komerciālo
vērtību saistīto datu apkopošana un analīze. Apkopotā
veidā kopā ar citiem zivsaimniecības partnerattiecību
nolīgumiem, ko ES noslēgusi ar trešām valstīm, daudzgadu
analīzē varēs izmantot šādus rādītājus: - ietekme uz nodarbinātību un
pievienotā vērtība ES, - ieguldījums ES tirgus
stabilizēšanā. Turklāt ir ierosināts arī šāds
uzraudzības rādītājs: - darba apspriežu un Apvienoto komiteju
sanāksmju skaits. 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums 1.5.1. Īstermiņa vai
ilgtermiņa vajadzības Jaunais protokols aptver trīs gadu periodu,
sākot no dienas, kad tas stājas spēka (visticamāk no 2012.
līdz 2015. gadam). Tas nodrošinās vienotu satvaru Eiropas zvejas
flotes darbībām un jo īpaši iespējas kuģu
īpašniekiem saņemt atļaujas zvejai Maurīcijas
ūdeņos. Turklāt jaunā protokola galvenais
mērķis ir stiprināt sadarbību starp ES un Maurīciju,
lai veicinātu ilgtspējīgas un atbildīgas
zivsaimniecības politikas izstrādi un zvejas resursu racionālu
izmantošanu Maurīcijas ūdeņos. Saskaņā ar jauno protokolu
ikgadējā finansiālā ieguldījuma summa ir EUR
660 000, no kuriem EUR 302 500 ir iedalīti, lai atbalstītu
zvejas nozari. Galvenie jaunā protokola elementi ir
šādi. - Zvejas iespējas: zvejot tiks
atļauts 41 tunzivju seineriem un 45 kuģiem zvejai ar
dreifējošām āķu jedām ar gada kopējo nozveju, kas
atbilst 5500 tonnu lielam atsauces daudzumam. Par šo zvejas iespēju
sadali starp ieinteresētajām dalībvalstīm tiks sagatavots
īpašas Padomes regulas priekšlikums. - Kuģu īpašniekiem
piemērojamie avansa maksājumi un maksas[5]: EUR 35 par tonnu
tunzivju, ko seineri un kuģi zvejai ar dreifējošām āķu
jedām nozvejojuši Maurīcijas ūdeņos. Ikgadējo avansa
maksājumu summa ir noteikta EUR 3710 vienam tunzivju seinerim,
EUR 3 150 vienam kuģim zvejai ar āķu jedām ar
tilpību vairāk nekā 100 GT un EUR 1750 vienam kuģim
zvejai ar āķu jedām ar tilpību mazāk nekā
100 GT. 1.5.2. ES iesaistīšanās
pievienotā vērtība Ja ES nenoslēgtu šo jauno protokolu,
joprojām tiktu noslēgti privāti līgumi, kuri
negarantētu ilgtspējīgu zvejniecību. Eiropas Savienība
cer arī, ka ar šo protokolu Maurīcija turpinās efektīvi
sadarboties ar ES tādos reģionālos forumos kā Indijas
okeāna tunzivju komisija (IOTC) un Indijas okeāna komisija (IOC).
Ar protokolu saistītie finanšu līdzekļi ļaus
Maurīcijai turpināt arī stratēģiskās
plānošanas darbu, jo īpaši stratēģisko plānu zivsaimniecības
jomā, lai šo politiku īstenotu zvejas jomā, kā arī
stiprināt tās spējas cīnīties pret NNN zveju. Turklāt ar šo zivsaimniecības
nolīgumu tiek radītas darbavietas ES un Maurīcijas
jūrniekiem. Tas varētu veicināt arī saimniecisko
darbību Maurīcijas ostā, kurā ES kuģu īpašnieki
veiks kuģu remontu vai izkrāvumus. 1.5.3. Līdzīgas
līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās
atziņas Lai varētu sākt sarunas par jaunu
zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu un protokolu, ar
neatkarīgu konsultantu konsorcija palīdzību tika veikta
spēkā esošā zivsaimniecības nolīguma un
Maurīcijas ūdeņos veikto zvejas darbību nosacījumu
padziļināta novērtēšana, kura beidzās 2011. gada
novembrī. Ex-ante
novērtējumā ir identificēti šādi aspekti, kas ir ES
interesēs: - atbilstoši Eiropas flotu
vajadzībām zivsaimniecības nolīgums ar Maurīciju
varētu palīdzēt saglabāt ES tunzivju zvejniecības
dzīvotspēju Indijas okeānā, - protokols uzskatāms par
spējīgu stiprināt ES nozares dzīvotspēju, ES
kuģiem un ar šo kuģu darbību saistītajiem nozares
segmentiem nodrošinot stabilu tiesisko vidi un vidēja termiņa
pārredzamību, Novērtējuma secinājumi
attiecībā uz Maurīcijas interešu ievērošanu protokolā
ir šādi: –
zivsaimniecības nolīgums palīdz
stiprināt zivsaimniecības nozares iestāžu darbību, uzlabojot
pētniecību un uzraudzības, kontroles un pārraudzības
darbības, kā arī panākot labāku apmācību
mazapjoma zvejniecībā un uzlabojot šīs jomas
dzīvotspēju, –
turklāt zivsaimniecības nolīgumam ir
ietekme uz valsts budžeta un politikas stabilitāti. Turklāt līdztekus nozvejas tiešajai
komercvērtībai, ko gūst attiecīgie kuģi, ir paredzami
šādi ieguvumi: - garantētas darbavietas uz zvejas
kuģiem, - atbilstošs darbavietu skaita pieaugums
ostās, kuģu būvētavās, pakalpojumu uzņēmumos
u. c., - šo darbavietu pieejamība
reģionos, kur nav citu darba iespēju, - ieguldījums ES apgādē ar
zivju produktiem. 1.5.4. Saderība un
iespējamā sinerģija ar citiem attiecīgajiem instrumentiem Saistībā ar zivsaimniecības
partnerattiecību nolīgumiem pārskaitītie finanšu
līdzekļi veido atkārtoti izmantojamos ieņēmumus trešo
partnervalstu budžetā. Tomēr šo finanšu līdzekļu daļas
iedalīšana darbību īstenošanai saskaņā ar valsts
nozares politiku ir nosacījums zivsaimniecības partnerattiecību
nolīgumu noslēgšanai un to īstenošanas uzraudzībai. Šie
finanšu resursi ir saderīgi ar citiem finansēšanas avotiem no citiem
starptautiskiem finansētājiem,tostarp EAF fondiem. 1.6. Ilgums un
finansiālā ietekme X Ierobežota ilguma
priekšlikums/iniciatīva X Priekšlikums/iniciatīva
spēkā uz trīs gadu periodu, sākot no dienas, kad tas
stājas spēka (visticamāk no 2012. līdz 2015. gadam)X Finansiālā
ietekme no 2012. līdz 2015. gadam ¨ Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva –
Īstenošana ar uzsākšanas periodu no
[GGGG] līdz [GGGG], –
pēc kura turpinās normāla
darbība. 1.7. Paredzētie
pārvaldības veidi[6] X Komisijas īstenota centralizēta tieša
pārvaldība ¨ Centralizēta netieša pārvaldība, izpildes uzdevumus
deleģējot: –
¨ izpildaģentūrām –
¨ Kopienu izveidotām struktūrām[7] –
¨ valstu publiskā sektora struktūrām vai tām
struktūrām, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus –
¨ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas
darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību
V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā
Finanšu regulas 49. panta nozīmē ¨ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm ¨ Decentralizēta pārvaldība kopā ar trešām
valstīm ¨ Pārvaldība kopā ar starptautiskām
organizācijām (precizēt) Ja norādīti vairāki
pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju
iedaļā „Piezīmes”. Piezīmes […] 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un ziņošanas
noteikumi Norādīt periodiskumu un
nosacījumus. Komisija (Jūrlietu un zivsaimniecības
ĢD sadarbībā ar zivsaimniecības atašeju Maurīcijā
un Eiropas Savienības delegāciju Maurīcijā) nodrošinās
šā protokola īstenošanas regulāru uzraudzību, jo īpaši
uzņēmēju iesaistes ziņā zvejas iespēju
izmantošanā un nozvejas datu ziņā. Turklāt protokolā ir paredzēta
vismaz viena Apvienotās komitejas ikgadējā sanāksme, kuras
laikā Komisija un ieinteresētās dalībvalstis tiekas ar
trešo valsti, lai apspriestos par nolīguma un tā protokola
īstenošanu. Attiecībā uz nozares atbalsta
īstenošanu protokolā noteikts, ka Puses katru gadu novērtē
nozares daudzgadu programmas īstenošanas rezultātus. Protokolā
paredzēta nozares atbalstam atvēlētā finansiālā
ieguldījuma apjoma pielāgošanas iespēja gadījumā, ja
novērtējumā būs norādīts, ka finansēto
mērķu īstenošana nav apmierinoša. 2.2. Pārvaldības un
kontroles sistēma 2.2.1. Apzinātie riski Zivsaimniecības protokola ieviešana ir
saistīta ar zināmu risku, piemēram, zivsaimniecības nozares
politikas finansēšanai paredzētās summas var netikt
iedalītas saskaņā ar vienošanos (pārplānošana). 2.2.2. Paredzētās kontroles
metodes Lai novērstu iepriekšējā
punktā minēto risku, paredzēts izvērsts dialogs par nozares
politikas plānošanu un īstenošanu. Šī kontrole ietver arī
2.1. punktā norādīto rezultātu kopīgu
analīzi. Turklāt protokolā ir īpašas
klauzulas tā darbības apturēšanai ar konkrētiem
nosacījumiem un konkrētos apstākļos. 2.3. Krāpšanas un
pārkāpumu apkarošanas pasākumi Norādīt esošos vai plānotos
novēršanas un aizsardzības pasākumus. Attiecīgā trešā valsts ir
pilnībā atbildīga par to, kā tiek izmantots
finansiālais ieguldījums, kuru ES maksā saskaņā ar
nolīgumu. Tomēr Komisija apņemas tiekties izveidot pastāvīgu
politisko dialogu un sadarbību, lai varētu labāk
pārvaldīt nolīguma īstenošanu un stiprināt ES
ieguldījumu ilgtspējīgā resursu pārvaldībā.
Katrā ziņā visi maksājumi, kurus Komisija veic
atbilstīgi nolīgumam, notiek saskaņā ar parastajiem
Komisijas noteikumiem un budžeta un finanšu procedūrām. Tas ļauj
pilnībā identificēt trešo valstu bankas kontus, kuros
iemaksā finansiālā ieguldījuma summas. Konkrētajā
gadījumā protokola 2. pantā norādīts, ka visu
finansiālo ieguldījumu iemaksā Valsts kases kontā, kas
atvērts Maurīcijas iestāžu izraudzītā finanšu
iestādē. 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu
pozīcijas · Esošās budžeta izdevumu pozīcijas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
kategorijām un budžeta pozīcijām Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas Numurs [Izdevumu kategorija …..] || Dif./nedif.[8] || no EBTA valstīm[9] || no kandidāt-valstīm[10] || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē 2 || 11.0301 Starptautiski zivsaimniecības nolīgumi 11.010404 Starptautiski zivsaimniecības nolīgumi – administratīvie izdevumi || Dif. Nedif. || NĒ || NĒ || NĒ || NĒ · No jauna veidojamās budžeta pozīcijas (nepiemēro) 3.2. Paredzamā ietekme uz
izdevumiem 3.2.1. Paredzamās ietekmes uz
izdevumiem kopsavilkums Miljonos EUR (4 zīmes aiz komata) Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 2 || Dabas resursu saglabāšana un apsaimniekošana MARE ĢD || || || N[11] gads (2012) || N+1 gads (2013) || N+2 gads (2014) || KOPĀ Darbības apropriācijas || || || || Budžeta pozīcijas numurs: 11.0301 || Saistības || (1) || 0.660 || 0.660 || 0.660 || 1.980 Maksājumi || (2) || 0.660 || 0.660 || 0.660 || 1.980 Budžeta pozīcijas numurs: || Saistības || (1a) || || || || Maksājumi || (2a) || || || || Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem[12] || || || || Budžeta pozīcijas numurs: 11.010404 || || (3) || 0.021 || 0.021 || 0.081 || 0.123 KOPĀ — Darbības apropriācijas[13] || Saistības || (4) || 0.660 || 0.660 || 0.660 || 1.980 Maksājumi || (5) || 0.660 || 0.660 || 0.660 || 1.980 KOPĀ — Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) || 0.021 || 0.021 || 0.081 || 0.123 KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 2. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || =4+ 6 || 0.681 || 0.681 || 0.741 || 2.103 Maksājumi || =5+ 6 || 0.681 || 0.681 || 0.741 || 2.103 Gadījumā, ja
priekšlikums/iniciatīva ietekmē vairākas izdevumu kategorijas (nepiemēro) Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 5 || „Administratīvie izdevumi” Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) || || || N gads (2012) || N+1 gads (2013) || N+2 gads (2014) || KOPĀ MARE ĢD || Cilvēkresursi || 0.064 || 0.064 || 0.064 || 0.192 Pārējie administratīvie izdevumi[14] || 0.010 || 0.010 || 0.010 || 0.030 KOPĀ — MARE ĢD || Apropriācijas || 0.074 || 0.074 || 0.074 || 0.222 KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || (Saistību summa = maksājumu summa) || 0.074 || 0.074 || 0.074 || 0.222 Miljonos EUR (3
zīmes aiz komata) || || || N[15] gads || N+1 gads || N+2 gads || KOPĀ KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || 0.755 || 0.755 || 0.815 || 2.325 Maksājumi || 0.755 || 0.755 || 0.815 || 2.325 3.2.2. Paredzamā ietekme uz
darbības apropriācijām –
¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz darbības apropriāciju
izmantošanu –
X Priekšlikums/iniciatīva paredz
darbības apropriāciju izmantošanu šādā veidā: Saistību apropriācijas miljonos EUR
(4 zīmes aiz komata) Norādīt mērķus un rezultātus ò || || || N gads (2012) || N+1 gads (2013) || N+2 gads (2014) || N+3 gads || Iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skat. 1.6. punktu) || KOPĀ KOPĀ Rezultāta veids[16] || Rezultātu vidējās izmaksas || Daudzums || Kopējās izmaksas || Daudzums || Kopējās izmaksas || Daudzums || Kopējās izmaksas || Daudzums || Kopējās izmaksas || Daudzums || Kopējās izmaksas || Daudzums || Kopējās izmaksas || Daudzums || Kopējās izmaksas || Daudzums Kopējais rezultātu daudzums || Kopējās izmaksas KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1[17] || || || || || || || || || || || || || || || || Tunzivju nozveja || Atsauc. daudz. tonnās || EUR 65/t || 5 500 t || 0.3575 || 5 500 t || 0.3575 || 5 500 t || 0.3575 || || || || || || || || || 16 500 t || 1.0725 Nozares atbalsts || || 0.3025 || 1 || 0.3025 || 1 || 0.3025 || 1 || 0.3025 || || || || || || || || || || 0.9075 || || || || || || || || || || || || || || || || || || Starpsumma — 1. konkrētais mērķis || || 0.660 || || 0.660 || || 0.660 || || || || || || || || || || 1.980 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 2 || || || || || || || || || || || || || || || || Rezultāts || || || || || || || || || || || || || || || || || || Starpsumma — 2. konkrētais mērķis || || || || || || || || || || || || || || || || KOPĒJĀS IZMAKSAS || || 0.660 || || 0.660 || || 0.660 || || || || || || || || || || 1.980 3.2.3. Paredzamā ietekme uz
administratīvajām apropriācijām 3.2.3.1. Kopsavilkums –
¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz administratīvo
apropriāciju izmantošanu –
X Priekšlikums/iniciatīva paredz
administratīvo apropriāciju izmantošanu šādā veidā: Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) || N[18] gads (2012) || N+1 gads (2013) || N+2 gads (2014) || KOPĀ Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || || || || Cilvēkresursi || 0.064 || 0.064 || 0.064 || 0.192 Pārējie administratīvie izdevumi[19] || 0.010 || 0.010 || 0.010 || 0.030 Starpsumma — daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || 0.074 || 0.074 || 0.074 || 0.222 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS[20] || || || || Cilvēkresursi || 0.016 || 0.016 || 0.016 || 0.048 Citi administratīvie izdevumi[21] || 0.005 || 0.005 || 0.065 || 0.075 Starpsumma — Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS || 0.021 || 0.021 || 0.081 || 0.123 KOPĀ || 0.095 || 0.095 || 0.155 || 0.345 3.2.3.2. Paredzamās
cilvēkresursu vajadzības –
¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu –
X Priekšlikums/iniciatīva paredz
cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā: Paredzamais apjoms izsakāms veselos skaitļos
(vai maksimāli ar vienu zīmi aiz komata) || N gads (2012) || N+1 gads (2013) || N+2 gads (2014) || N+3 gads (2015) || Iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skat. 1.6. punktu) Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) || 0.051 || 0.051 || 0.051 || || XX 01 01 02 (Delegācijas) || || || || || XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība) || 0 || 0 || 0 || 0 || 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) || 0 || 0 || 0 || 0 || Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu — FTE)[22] XX 01 02 01 (CA, INT, SNE, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) || 0 || 0 || 0 || 0 || XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA un SNE delegācijās) || 0.013 || 0.013 || 0.013 || || XX 01 04 yy[23] || Galvenā mītne[24] || || || || || - Delegācijas XX 01 05 02 (CA, SNE, INT — netiešā pētniecība) || || || || || 10 01 05 02 (CA, SNE, INT — tiešā pētniecība) 11 01 04 04 (CA, atbildīgais par nozares atbalsta izmantošanas uzraudzību) || 0.016 || 0.016 || 0.016 || || KOPĀ || 0.080 || 0.080 || 0.080 || || XX ir attiecīgā politikas joma vai
budžeta sadaļa. Cilvēkresursu
vajadzības tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD
darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības
pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā
ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā
izmantojot vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā
piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā budžeta
ierobežojumus. Cilvēkresursu daudzuma aprēķins Ierēdņi un pagaidu darbinieki || 1 MARE ĢD lietvedis + nodaļas vadītājs/nodaļas vadītāja vietnieks + sekretariāts; 0,4 darbinieki gadā Izmaksu aprēķins: 0,4 darbinieki gadā × EUR 127 000 gadā = EUR 50 800 => EUR 0,051 milj. Ārštata darbinieki || 1 deleģēts līgumdarbinieks (Maurīcija), kura uzdevums ir Maurīcijas iestādēm nodoto vai Maurīcijas iestāžu izdoto zvejas atļauju izmantošanas uzraudzība 0,2 darbinieki gadā Izmaksu aprēķins: 0,2 darbinieki gadā × EUR 64 000 gadā = EUR 12 800 => EUR 0,013 milj. Darbinieki ārpus 5. izdevumu kategorijas || 1 līgumdarbinieks — zivsaimniecības atašejs Maurīcijas delegācijā, kura uzdevums ir nozares atbalsta izmantošanas uzraudzība; kopumā pēc aplēses — 0,25 darbinieki gadā Izmaksu aprēķins: 0,25 darbinieki gadā × EUR 64 000 gadā = EUR 16 000 => EUR 0,016 milj. Kopējo cilvēkresursu daudzuma
gadā aprēķins: EUR 50 800 + EUR 12 800 +
EUR 16 000 = EUR 79 600 => EUR 0,0796 milj. Veicamo uzdevumu apraksts - Palīdzība sarunvedējam ar
zivsaimniecības nolīgumu saistīto sarunu sagatavošanā un
noslēgšanā: - piedalīties sarunās ar
trešām valstīm, lai noslēgtu nolīgumus zivsaimniecības
nozarē, - sagatavot komisāram
novērtējuma ziņojumu projektus un sarunu stratēģijas
piezīmes, - iesniegt un aizstāvēt
Komisijas nostāju Padomes Ārējās zivsaimniecības
politikas darba grupā, - kopā ar dalībvalstīm
meklēt kompromisa risinājumus, kas iekļaujami nolīguma
galīgajā redakcijā. - Nolīgumu īstenošanas
uzraudzība: - veikt zivsaimniecības nolīgumu
īstenošanas ikdienas uzraudzību, - sagatavot un pārbaudīt
finansiālā ieguldījuma un īpašu papildu ieguldījumu
maksāšanas saistības un to izpildi, - regulāri ziņot par
nolīgumu īstenošanas gaitu, - novērtēt nolīgumu
zinātniskos un tehniskos aspektus, - sagatavot Padomes regulas un lēmuma
priekšlikuma projektu un izstrādāt nolīguma tekstu, - uzsākt un pārraudzīt
pieņemšanas procedūru. - Tehniskā atbalsta darbinieks: - sagatavot Komisijas nostāju
Apvienotajā komitejā. - Starpiestāžu sadarbība: - sarunu procesā
pārstāvēt Komisiju Padomē, Eiropas Parlamentā un
attiecīgajās dalībvalstīs, - sagatavot atbildes uz Eiropas Parlamenta
uzdotajiem mutiskajiem un rakstiskajiem jautājumiem. - Starpdienestu apspriedes un
darbības koordinēšana: - jautājumos par nolīgumu
slēgšanas sarunām un īstenošanas uzraudzību nodrošināt
saikni ar pārējiem ģenerāldirektorātiem, - organizēt starpdienestu apspriedes
un atbildēt uz informācijas pieprasījumiem. - Novērtēšana: - piedalīties ietekmes
novērtējuma atjaunināšanā, - analizēt sasniegtos
mērķus un novērtēšanas rādītājus. 3.2.4. Saderība ar
kārtējo daudzgadu finanšu shēmu –
x Priekšlikums/iniciatīva atbilst
kārtējai daudzgadu finanšu shēmai –
¨ Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno
attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā Aprakstīt, kas jāpārplāno,
norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas. […] –
¨ Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro
elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu
shēma[25] Aprakstīt, kas jādara, norādot
attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas. […] 3.2.5. Trešo personu iemaksas –
X Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo
personu līdzfinansējumu 3.3. Paredzamā ietekme uz
ieņēmumiem –
X Priekšlikums/iniciatīva finansiāli
neietekmē ieņēmumus –
¨ Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē: ¨ pašu resursus ¨ dažādus ieņēmumus [1] Padomes 2012. gada 23. janvāra
Lēmums Nr. 15921/2011. [2] ABM —budžeta vadība pa darbības
jomām, ABB — budžeta līdzekļu sadale pa
darbības jomām. [3] Kā paredzēts Finanšu regulas 49. panta
6. punkta attiecīgi a) un b) apakšpunktā. [4] p. m.: darbības pārskatos par
2011. gada budžetu tas ir konkrētais mērķis Nr. 2; sk.
atsauci http://www.cc.cec/budg/bud/proc/adopt/_doc/_pdf/2011/mare.pdf. [5] Avansa maksājumi un maksas, kuras veic kuģu
īpašnieki, neietekmē Savienības budžetu. [6] Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un
atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[7] Kā paredzēts Finanšu regulas
185. pantā. [8] Dif. — diferencētās apropriācijas, nedif.
— nediferencētās apropriācijas. [9] EBTA — Eiropas Brīvās tirdzniecības
asociācija. [10] Kandidātvalstis un attiecīgā
gadījumā potenciālās kandidātvalstis no
Rietumbalkāniem. [11] N gads ir gads, kurā sāk īstenot
priekšlikumu/iniciatīvu. [12] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES
programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi
(kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā
pētniecība, tiešā pētniecība. [13] Šo finansiālo ieguldījumu veido:
EUR 357 500 gadā, kas atbilst atsauces daudzumam 5500 tonnu
gadā, un b) EUR 302 500 gadā, kas atvēlēti
Maurīcijas Republikas zivsaimniecības nozares politikas izstrādes
atbalstam. Ja ikgadējā nozveja pārsniegs 5500 tonnu,
finansiālā ieguldījuma ikgadējo piešķīrumu
palielinās par EUR 65 par katru papildu nozvejoto tonnu. Tomēr
Eiropas Savienības šādi samaksātā ikgadējā
kopsumma nedrīkst vairāk nekā divas reizes pārsniegt
EUR 715 000 (sk. protokola 2. panta 4. punktu). [14] Uz vietas veikto uzraudzības pasākumu izmaksu
aplēse. [15] N gads ir gads, kurā sāk īstenot
priekšlikumu/iniciatīvu. [16] Rezultāti ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi
(piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto
ceļu garums kilometros utt.). [17] Konkrētie mērķi, kas norādīti
1.4.2. punktā. [18] N gads ir gads, kurā sāk īstenot
priekšlikumu/iniciatīvu. [19] Biroju darbinieku uz vietas veikto uzraudzības
pasākumu izmaksu aplēse. [20] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES
programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi
(kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā
pētniecība, tiešā pētniecība. [21] Delegācijas dalībnieku uz vietas veikto
uzraudzības pasākumu izmaksu aplēse. 2014. gada summa
ietver līdzekļus par protokola ex-post novērtējumu. [22] CA — līgumdarbinieki; INT — pagaidu
darbinieki; JED — jaunākie eksperti delegācijās; LA —
vietējie darbinieki; SNE — valstu norīkotie eksperti. [23] Saskaņā ar robežlielumiem attiecībā uz
ārštata darbiniekiem, ko finansē no darbības
apropriācijām (kādreizējām "BA"
pozīcijām). [24] Struktūrfondi, Eiropas Lauksaimniecības fonds
lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Zivsaimniecības fonds (EZF). [25] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un
24. punktu.