EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52008XC0621(02)
Communication from the Commission on the results of the risk evaluation and the risk reduction strategies for the substances: 2,3-epoxypropyltrimethylammonium chloride (EPTAC), (3-chloro-2-hydroxypropyl)trimethylammonium chloride (CHPTAC) and hexachlorocyclopentadiene (Text with EEA relevance)
Komisijas Paziņojums par riska faktoru novērtēšanas rezultātiem un riska samazināšanas stratēģijām šādām vielām: 2,3-epoksipropiltrimetilamonija hlorīds ( EPTAC), (3-hlor-2-hidroksipropil)trimetilamonija hlorīds ( CHPTAC) un heksahlorciklopentadiēns (Dokuments attiecas uz EEZ)
Komisijas Paziņojums par riska faktoru novērtēšanas rezultātiem un riska samazināšanas stratēģijām šādām vielām: 2,3-epoksipropiltrimetilamonija hlorīds ( EPTAC), (3-hlor-2-hidroksipropil)trimetilamonija hlorīds ( CHPTAC) un heksahlorciklopentadiēns (Dokuments attiecas uz EEZ)
OV C 157, 21.6.2008, p. 10–16
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
21.6.2008 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 157/10 |
Komisijas Paziņojums par riska faktoru novērtēšanas rezultātiem un riska samazināšanas stratēģijām šādām vielām: 2,3-epoksipropiltrimetilamonija hlorīds (EPTAC), (3-hlor-2-hidroksipropil)trimetilamonija hlorīds (CHPTAC) un heksahlorciklopentadiēns
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2008/C 157/02)
Padomes 1993. gada 23. marta Regulā (EEK) Nr. 793/93 par esošo vielu riska faktoru novērtējumu un kontroli (1) paredzēti noteikumi par datu paziņošanu, prioritāšu noteikšanu, riska faktoru novērtēšanu un, vajadzības gadījumā, stratēģiju izstrādāšanu esošo vielu bīstamības riska samazināšanai.
Ņemot vērā Regulu (EEK) Nr. 793/93, novērtēšanai saskaņā ar Komisijas Regulām (EK) Nr. 143/97 (2) un (EK) Nr. 2364/2000 (3) attiecīgi par prioritāro vielu trešo un ceturto sarakstu, kā paredzēts Regulā (EEK) Nr. 793/93, kā prioritāras identificētas šādas vielas:
— |
2,3-epoksipropiltrimetilamonija hlorīds (EPTAC), |
— |
(3-hlor-2-hidroksipropil)trimetilamonija hlorīds (CHPTAC), |
— |
heksahlorciklopentadiēns. |
Ziņotājas dalībvalstis, kas izraudzītas saskaņā ar minētajām regulām, atbilstīgi Komisijas 1994. gada 28. jūnija Regulai (EK) Nr. 1488/94, ar ko nosaka principus esošo vielu riska faktoru novērtēšanai attiecībā uz cilvēkiem un vidi (4), ir novērtējušas riska faktorus saistībā ar šo vielu kaitīgumu cilvēkam un videi, kā arī piedāvājušas stratēģiju risku samazināšanai saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 793/93.
Notikušas apspriedes ar Veselības un vides risku zinātnisko komiteju (SCHER), kas sniegusi atzinumus par ziņotāju sagatavoto riska novērtējumu. Šie atzinumi atrodami zinātniskās komitejas tīmekļa vietnē.
Riska novērtēšanas rezultāti un riska samazināšanas ieteicamās stratēģijas, kā paredzēts 11. panta 2. punktā Regulā (EEK) Nr. 793/93, jāpieņem Kopienas līmenī, un Komisijai tās jāpublicē. Šajā paziņojumā un attiecīgajā Komisijas Ieteikumā 2008/472/EK (5) sniegti riska faktoru novērtēšanas rezultāti (6), kā arī stratēģijas, kā ierobežot iepriekšminēto vielu bīstamības risku.
Šajā paziņojumā iekļautie riska faktoru novērtēšanas rezultāti un riska samazināšanas stratēģijas saskan ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kas izveidota saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 793/93 15. panta 1. punktu.
(1) OV L 84, 5.4.1993., 1. lpp.
(2) OV L 25, 28.1.1997., 13. lpp.
(3) OV L 273, 26.10.2000., 1. lpp.
(4) OV L 161, 29.6.1994., 3. lpp.
(6) Riska novērtēšanas ziņojuma pilns teksts un kopsavilkums atrodami Eiropas Ķīmisko vielu biroja tīmekļa vietnē:
http://ecb.jrc.it/existing-substances/
PIELIKUMS
1. DAĻA
CAS Nr. 3033-77-0 |
|
Einecs Nr. 221-221-0 |
Struktūrformula: |
|
|
Einecs nosaukums: |
2,3-epoksipropiltrimetilamonija hlorīds |
|
IUPAC nosaukums: |
2,3-epoksipropiltrimetilamonija hlorīds |
|
Ziņotāja dalībvalsts: |
Somija |
|
Klasifikācija (1): |
nav |
Riska vērtējuma pamatā ir pašreizējā prakse, kas attiecas uz Eiropas Kopienā ražotas vai importētas vielas aprites ciklu, kā aprakstīts pilnajā riska novērtējuma ziņojumā, kuru Komisijai nosūtījusi ziņotāja dalībvalsts (2).
Riska novērtējumā, pamatojoties uz pieejamo informāciju, konstatēts, ka Eiropas Kopienā vielu galvenokārt izmanto papīra ražošanā par cietes katjonizācijas reaģentu.
Pārējie lietojumi ir kvaternizācijas reaģents guāra sveķiem (izmanto pārtikas produktu iepakojumam paredzēta papīra un kartona ražošanai un par flokulantu kalnrūpniecībā), celulozes atvasinājumiem (izmanto matu kondicionētāju un mīkstinošu kosmētisko krēmu sastāvā) un proteīniem.
RISKA NOVĒRTĒJUMS
A. Cilvēka veselība
Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz
STRĀDĀJOŠAJIEM
1. |
ir tāds, ka vajadzīgi īpaši riska ierobežošanas pasākumi. Secinājums ir izdarīts, jo:
|
2. |
liecina, ka vajadzīga sīkāka informācija un/vai testēšana. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:
|
Nepieciešama informācija par 2 paaudžu auglības un attīstības toksicitātes testēšanas rezultātiem.
Tomēr EPTAC ir genotoksisks kancerogēns, un tāpēc vien ir pietiekams pamats noteikt stingrākus riska pārvaldības pasākumus darba vietās. Minētā iemesla dēļ sīkāka informācija par EPTAC netiek pieprasīta.
Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz
PATĒRĒTĀJIEM
ir tāds, ka patlaban nav vajadzīga sīkāka informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:
— |
riska novērtējums rāda, ka kaitīgās iedarbības praktiski nav un tādējādi risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz
CILVĒKIEM, KURI PAKĻAUTI IEDARBĪBAI AR VIDES STARPNIECĪBU
1. |
ir tāds, ka vajadzīgi īpaši riska ierobežošanas pasākumi. Secinājums ir izdarīts, jo:
|
2. |
liecina, ka vajadzīga sīkāka informācija un/vai testēšana. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:
|
Nepieciešama informācija par 2 paaudžu auglības un attīstības toksicitātes testēšanas rezultātiem.
Lai gan kaitīgā iedarbība jau ir ļoti zema, tomēr tāpēc vien, ka EPTAC ir genotoksisks kancerogēns, ir pietiekams pamats noteikt stingrākus riska pārvaldības pasākumus darba vietās. Minētā iemesla dēļ sīkāka informācija par EPTAC netiek pieprasīta.
Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz
CILVĒKA VESELĪBU (fizikāli ķīmiskajām īpašībām)
ir tāds, ka patlaban nav vajadzīga sīkāka informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:
— |
riska novērtējums rāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
B. Vide
Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz
ATMOSFĒRU un SAUSZEMES EKOSISTĒMU
ir tāds, ka patlaban nav vajadzīga sīkāka informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:
— |
riska novērtējums rāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz
ŪDENS EKOSISTĒMU (arī jūras vidi)
ir tāds, ka vajadzīgi īpaši riska ierobežošanas pasākumi. Secinājums ir izdarīts, jo:
— |
ir bažas par virszemes ūdeņiem un sedimentiem piecās vietās vietēja mēroga kaitīgās iedarbības dēļ, kuru izraisa katjonu cietes ražošana pēc slapjā paņēmiena. |
Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz
MIKROORGANISMIEM NOTEKŪDEŅU ATTĪRĪŠANAS IEKĀRTĀS
ir tāds, ka patlaban nav vajadzīga sīkāka informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:
— |
riska novērtējums rāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
RISKA IEROBEŽOŠANAS STRATĒĢIJA
STRĀDĀJOŠAJIEM
Vispāratzīts, ka patlaban Kopienas līmenī spēkā esošie tiesību akti, kas attiecas uz strādājošo aizsardzību, jo īpaši Padomes Direktīva 2004/37/EK (3) (Direktīva par kancerogēniem un mutagēniem), nodrošina pietiekamu tiesisku regulējumu šo vielu radītā riska ierobežošanai vajadzīgajā apjomā, un tas ir jāizmanto.
CILVĒKIEM, KURI PAKĻAUTI IEDARBĪBAI AR VIDES STARPNIECĪBU
Vides aizsardzībai ieteiktie pasākumi ir uzskatāmi par pietiekamiem cilvēku aizsardzībai, kuri pakļauti iedarbībai ar vides starpniecību.
2. DAĻA
CAS Nr. 3327-22-8 |
|
Einecs Nr. 222-048-3 |
Struktūrformula: |
|
|
Einecs nosaukums: |
(3-hlor-2-hidroksipropil)trimetilamonija hlorīds |
|
IUPAC nosaukums: |
(3-hlor-2-hidroksipropil)trimetilamonija hlorīds |
|
Ziņotāja dalībvalsts: |
Somija |
|
Klasifikācija (4): |
nav |
Riska vērtējuma pamatā ir pašreizējā prakse, kas attiecas uz Eiropas Kopienā ražotas vai importētas vielas aprites ciklu, kā aprakstīts pilnajā riska novērtējuma ziņojumā, kuru Komisijai nosūtījusi ziņotāja dalībvalsts (2).
Riska novērtējumā, pamatojoties uz pieejamo informāciju, konstatēts, ka Eiropas Kopienā vielu galvenokārt izmanto papīra ražošanā par cietes katjonizācijas reaģentu.
Pārējie lietojumi ir kvaternizācijas reaģents guāra sveķiem (izmanto pārtikas produktu iepakojumam paredzēta papīra un kartona ražošanai un par flokulantu kalnrūpniecībā), celulozes atvasinājumiem (izmanto matu kondicionētāju un mīkstinošu kosmētisko krēmu sastāvā) un proteīniem.
Citi zināmie CHPTAC lietojumi ir impregnēšanas līdzekļi, izejviela krāsvielu ražošanai un izejviela citu ķīmisko vielu, piemēram, karnitīna, sintēzei, kuru izmanto nutriceitiķos — pārtikas piedevās ar varbūtēju ārstniecisku iedarbību.
RISKA NOVĒRTĒJUMS
A. Cilvēka veselība
Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz
STRĀDĀJOŠAJIEM
1. |
ir tāds, ka vajadzīgi īpaši riska ierobežošanas pasākumi. Secinājums ir izdarīts, jo:
|
2. |
ir vajadzīga sīkāka informācija. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:
|
Tomēr jāatzīmē, ka riska samazināšanas pasākumi jau ir veikti sakarā ar CHPTAC ražošanai izmantojamā epihlorhidrīna iespējamo kaitīgo iedarbību, jo epihlorhidrīns ir klasificēts kā 2. kategorijas kancerogēns. Riska samazināšanas pasākumi vajadzīgi arī tāpēc, ka CHPTAC tiek ar nolūku pārvērsts par EPTAC pēc visiem izmantošanas scenārijiem, un attiecībā uz EPTAC ir bažas par tā kancerogenitāti, kuras dēļ jānosaka visstingrākie riska pārvaldības pasākumi. Iepriekš minēto iemeslu dēļ ir nepieciešami stingri riska pārvaldības pasākumi, un tāpēc papildu informācija par CHPTAC netiek pieprasīta.
Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz
PATĒRĒTĀJIEM
ir tāds, ka patlaban nav vajadzīga sīkāka informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:
— |
riska novērtējums rāda, ka kaitīgās iedarbības praktiski nav, un tādējādi risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz
CILVĒKIEM, KURI PAKĻAUTI IEDARBĪBAI AR VIDES STARPNIECĪBU,
liecina, ka vajadzīga sīkāka informācija un/vai testēšana. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:
— |
CHPTAC mutagenitātes un reproduktīvās toksicitātes pareizai novērtēšanai ir vajadzīga plašāka informācija. |
Tomēr tāpēc, ka novērtētās kaitīgās iedarbības līmenis ir ļoti zems, papildu informācija par CHPTAC netiek pieprasīta.
Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz
CILVĒKA VESELĪBU (fizikāli ķīmiskajām īpašībām)
ir tāds, ka patlaban nav vajadzīga sīkāka informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:
— |
riska novērtējums rāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
B. Vide
Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz
ATMOSFĒRU un SAUSZEMES EKOSISTĒMU
ir tāds, ka patlaban nav vajadzīga sīkāka informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:
— |
riska novērtējums rāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz
ŪDENS EKOSISTĒMU (arī jūras vidi)
ir tāds, ka vajadzīgi īpaši riska ierobežošanas pasākumi. Secinājums ir izdarīts, jo:
— |
ir bažas par virszemes ūdeņiem un sedimentiem četrās vietās vietēja mēroga kaitīgās iedarbības dēļ, kuru izraisa katjonu cietes ražošana pēc slapjā paņēmiena. |
Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz
MIKROORGANISMIEM NOTEKŪDEŅU ATTĪRĪŠANAS IEKĀRTĀS
ir tāds, ka patlaban nav vajadzīga sīkāka informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:
— |
riska novērtējums rāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
RISKA IEROBEŽOŠANAS STRATĒĢIJA
STRĀDĀJOŠAJIEM
Vispāratzīts, ka patlaban Kopienas līmenī spēkā esošie tiesību akti, kas attiecas uz strādājošo aizsardzību, nodrošina pietiekamu tiesisko regulējumu vielas radītā riska ierobežošanai vajadzīgajā apjomā, un tas ir jāizmanto.
3. DAĻA
CAS Nr. 77-47-4 |
|
Einecs Nr. 201-029-3 |
Struktūrformula: |
|
|
Einecs nosaukums: |
heksahlorciklopentadiēns |
|
IUPAC nosaukums: |
heksahlorciklopentadiēns |
|
Ziņotāja dalībvalsts: |
Nīderlande |
|
Klasifikācija (5): |
T+; R26 T; R24 Xn; R22 C; R34 N; R50/53 |
Riska novērtējuma pamatā ir pašreizējā prakse, kas attiecas uz Eiropas Kopienā ražotas vai importētas vielas aprites ciklu, kā aprakstīts pilnajā riska novērtējuma ziņojumā, kuru Komisijai nosūtījusi ziņotāja dalībvalsts (2).
Riska novērtējumā, pamatojoties uz pieejamo informāciju, konstatēts, ka Eiropas Kopienā heksahlorciklopentadiēnu galvenokārt izmanto par starpproduktu pesticīda endosulfāna ražošanā, HET-skābes [1,4,5,6,7,7-heksahlorbiciklo[2.2.1]-hept-5-ēn-2,3-dikarbonskābe] sintēzei, ko izmanto par kopolimēru tādu poliesteru un alkīdsveķu (piemēram, termoplastisku materiālu) ražošanā, kurus izmanto par antipirēniem un aizsardzībai pret koroziju. Nelielos daudzumos heksahlorciklopentadiēnu izmanto par starpproduktu speciālo pārklājumu materiālu, krāsvielu un ārstniecības vielu ražošanai.
Riska novērtējumā ir identificēti citi ar Eiropas Kopienā ražotās vai importētās vielas aprites ciklu nesaistīti heksahlorciklopentadiēna kaitīgas iedarbības avoti uz cilvēku un vidi, jo īpaši heksahlorciklopentadiēna veidošanās dažos pusvadītāju ražošanas procesos. Šis avots ir novērtēts, tomēr nav novērtēta heksahlorciklopentadiēna veidošanās ugunsgrēku gadījumos.
RISKA NOVĒRTĒJUMS
A. Cilvēka veselība
Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz
STRĀDĀJOŠAJIEM
ir tāds, ka vajadzīgi īpaši riska ierobežošanas pasākumi. Secinājums ir izdarīts, jo:
— |
ir bažas par iedarbību uz elpošanas orgāniem un olnīcu iekaisumu kā sekām pēc atkārtotas ieelpošanas pesticīdu un antipirēnu ražošanas procesos, kā arī lietojot produktus, kas satur heksahlorciklopentadiēnu atlieku veidā, |
— |
ir bažas par olnīcu iekaisumu kā sekām pēc atkārtotas iedarbības caur ādu pesticīdu un antipirēnu ražošanas procesos, kā arī heksahlorciklopentadiēna veidošanās dēļ dažos pusvadītāju ražošanas procesos. |
Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz
PATĒRĒTĀJIEM un CILVĒKIEM, KAS PAKĻAUTI IEDARBĪBAI AR VIDES STARPNIECĪBU,
ir tāds, ka patlaban nav vajadzīga sīkāka informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:
— |
riska novērtējums rāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz
CILVĒKA VESELĪBU (fizikāli ķīmiskajām īpašībām)
ir tāds, ka patlaban nav vajadzīga sīkāka informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:
— |
riska novērtējums rāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
B. Vide
Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz
ATMOSFĒRU, ŪDENS EKOSISTĒMU un SAUSZEMES EKOSISTĒMU
ir tāds, ka patlaban nav vajadzīga sīkāka informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:
— |
riska novērtējums rāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz
MIKROORGANISMIEM NOTEKŪDEŅU ATTĪRĪŠANAS IEKĀRTĀS
ir tāds, ka patlaban nav vajadzīga sīkāka informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:
— |
riska novērtējums rāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
RISKA IEROBEŽOŠANAS STRATĒĢIJA
STRĀDĀJOŠAJIEM
Vispāratzīts, ka patlaban Kopienas līmenī spēkā esošie tiesību akti, kas attiecas uz strādājošo aizsardzību, nodrošina pietiekamu tiesisku regulējumu vielas radītā riska ierobežošanai vajadzīgajā apjomā, un tas ir jāizmanto.
Šā regulējuma satvarā ir ieteicams:
— |
Kopienas līmenī noteikt heksahlorciklopentadiēna arodekspozīcijas robežvērtības saskaņā ar Direktīvu 98/24/EEK (6). |
(1) Patlaban šī ķīmiskā viela ir iekļauta I pielikumā Direktīvā 67/548/EEK.
(2) Riska novērtēšanas ziņojuma pilns teksts un kopsavilkums atrodami Eiropas Ķīmisko vielu biroja tīmekļa vietnē:
http://ecb.jrc.it/existing-substances/
(3) OV L 158, 30.4.2004., 50. lpp.
(4) Patlaban šī ķīmiskā viela ir iekļauta I pielikumā Direktīvā 67/548/EEK.
(5) Vielas klasifikācija ir noteikta ar Komisijas 1996. gada 30. jūlija Direktīvu 96/54/EK, ar ko divdesmit otro reizi tehnikas attīstībai pielāgo Padomes Direktīvu 67/548/EEK par normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamu vielu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu (OV L 248, 30.9.1996., 1. lpp.).