EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32023R1185
Commission Delegated Regulation (EU) 2023/1185 of 10 February 2023 supplementing Directive (EU) 2018/2001 of the European Parliament and of the Council by establishing a minimum threshold for greenhouse gas emissions savings of recycled carbon fuels and by specifying a methodology for assessing greenhouse gas emissions savings from renewable liquid and gaseous transport fuels of non-biological origin and from recycled carbon fuels
Komisijas Deleģētā regula (ES) 2023/1185 (2023. gada 10. februāris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/2001 papildina, nosakot siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma minimālo robežvērtību reciklēta oglekļa degvielām un precizējot metodiku, ar kuru novērtē siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumu no nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgām šķidrajām un gāzveida transporta degvielām un no reciklēta oglekļa degvielām
Komisijas Deleģētā regula (ES) 2023/1185 (2023. gada 10. februāris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/2001 papildina, nosakot siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma minimālo robežvērtību reciklēta oglekļa degvielām un precizējot metodiku, ar kuru novērtē siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumu no nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgām šķidrajām un gāzveida transporta degvielām un no reciklēta oglekļa degvielām
C/2023/1086
OV L 157, 20.6.2023, p. 20–33
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
Relation | Act | Comment | Subdivision concerned | From | To |
---|---|---|---|---|---|
Completion | 32018L2001 | 10/07/2023 |
20.6.2023 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 157/20 |
KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2023/1185
(2023. gada 10. februāris),
ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/2001 papildina, nosakot siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma minimālo robežvērtību reciklēta oglekļa degvielām un precizējot metodiku, ar kuru novērtē siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumu no nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgām šķidrajām un gāzveida transporta degvielām un no reciklēta oglekļa degvielām
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/2001 (2018. gada 11. decembris) par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu (1) un jo īpaši tās 25. panta 2. punktu un 28. panta 5. punktu,
tā kā:
(1) |
Ņemot vērā nepieciešamību būtiski samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas transporta nozarē un iespēju katrai degvielai panākt ievērojamu siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumu, cita starpā piemērojot oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas paņēmienus, un ņemot vērā siltumnīcefekta gāzu aiztaupījuma prasības, kas Direktīvā (ES) 2018/2001 noteiktas citām degvielām, visu veidu reciklēta oglekļa degvielām būtu jānosaka siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma minimālā robežvērtība 70 % apmērā. |
(2) |
Pamatojoties uz objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem, ir jānosaka skaidri noteikumi nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo šķidro un gāzveida transporta degvielu un reciklēta oglekļa degvielu un to fosilo degvielu komparatoru siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma aprēķināšanai. |
(3) |
Siltumnīcefekta gāzu emisiju uzskaites metodikā būtu jāņem vērā visa aprites cikla emisijas, kas rodas nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgu šķidro un gāzveida transporta degvielu un reciklēta oglekļa degvielu ražošanā, un tai būtu jābalstās uz objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem. |
(4) |
Nevajadzētu piešķirt kredītus par tāda CO2 uztveršanu, kas jau ir ņemts vērā atbilstoši citiem Savienības tiesību aktu noteikumiem. Tāpēc, nosakot emisijas no ielaižu esošā izmantojuma vai aprites, šāda veida uztvertais CO2 nebūtu jāuzskata par tādu, kura emisijas ir novērstas. |
(5) |
Nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgu šķidro un gāzveida transporta degvielu un reciklēta oglekļa degvielu ražošanā izmantotā oglekļa izcelsme nav būtiska, lai īstermiņā noteiktu šādu degvielu emisiju aiztaupījumu, jo pašlaik ir pieejami daudzi oglekļa avoti un to var uztvert, vienlaikus panākot progresu dekarbonizācijas jomā. Ekonomikā, kas virzās uz klimatneitralitātes sasniegšanu līdz 2050. gadam, tāda oglekļa avotiem, kuru var uztvert, vidējā termiņā un ilgtermiņā būtu jāsamazinās, arvien vairāk aprobežojoties tikai ar tām CO2 emisijām, kuras ir visgrūtāk mazināt. Turklāt tādu nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgu šķidro un gāzveida transporta degvielu un reciklēta oglekļa degvielu, kuras satur oglekli no neilgtspējīgas degvielas, turpmāka izmantošana nav saderīga ar virzību uz klimatneitralitāti līdz 2050. gadam, jo tas nozīmētu neilgtspējīgu degvielu izmantošanas turpināšanu un ar tām saistītās emisijas. Tāpēc, nosakot nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgu šķidro un gāzveida transporta degvielu un reciklēta oglekļa degvielu izmantošanas radīto siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumu, neilgtspējīgu degvielu emisiju uztveršana nebūtu jāuzskata par emisiju novēršanu uz nenoteiktu laiku. Uztvertās emisijas no neilgtspējīgu degvielu sadedzināšanas elektroenerģijas ražošanai būtu jāuzskata par novērstām emisijām līdz 2035. gadam, jo lielākā daļa emisiju līdz minētajam datumam būtu jāsamazina, savukārt emisijas no citiem neilgtspējīgu degvielu lietojumiem būtu jāuzskata par novērstām emisijām līdz 2040. gadam, jo šīs emisijas saglabāsies ilgāk. Šie datumi tiks pārskatīti, ņemot vērā to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK (2) aptvertajās nozarēs tiks īstenots Savienības mēroga klimata mērķrādītājs 2040. gadam. Savienības mēroga klimata mērķrādītājs 2040. gadam Komisijai atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2021/1119 (3) ir jāierosina vēlākais sešu mēnešu laikā pēc pirmās globālās izsvēršanas, ko veic saskaņā ar Parīzes nolīgumu. Direktīvas 2003/87/EK mērķrādītāja īstenošana vēl vairāk noteiks paredzamo emisiju deficītu katrā nozarē. |
(6) |
Būtu jānovērš emisijas no darbībām, kas uzskaitītas Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā, proti, no rūpnieciskiem procesiem vai neilgtspējīgu degvielu sadedzināšanas, pat ja tās varētu uztvert un izmantot, lai ražotu nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgas šķidrās un gāzveida transporta degvielas un reciklēta oglekļa degvielas. Uz šīm emisijām attiecas oglekļa cenas noteikšana, lai pirmām kārtām stimulētu emisiju samazināšanu no neilgtspējīgām degvielām. Tāpēc, ja šādas emisijas netiek ņemtas vērā augšposmā, izmantojot efektīvu oglekļa cenas noteikšanu, šīs emisijas ir jāuzskaita un tās nebūtu jāuzskata par novērstām. |
(7) |
Nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgas šķidrās un gāzveida transporta degvielas un reciklēta oglekļa degvielas var ražot dažādos procesos, kuros var iegūt dažāda veida degvielu maisījumus. Tāpēc ar siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumu novērtēšanas metodiku vajadzētu spēt noteikt faktiskos emisiju aiztaupījumus, kas gūti minētajos procesos, tostarp procesos, kuros iegūst gan nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgas šķidrās un gāzveida transporta degvielas, gan reciklēta oglekļa degvielas. |
(8) |
Lai noteiktu nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo šķidro un gāzveida transporta degvielu un reciklēta oglekļa degvielu siltumnīcefekta gāzu emisiju intensitāti, ir jāaprēķina šādu degvielu enerģijas satura īpatsvars procesa izlaidē. Šajā nolūkā katra degvielas veida daļa būtu jānosaka, dalot attiecīgo enerģijas ielaidi attiecīgajam degvielas veidam ar kopējām relevantajām enerģijas ielaidēm procesā. Nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgu šķidro un gāzveida transporta degvielu ražošanas gadījumā ir jānosaka, vai relevantā elektroenerģijas ielaide būtu uzskatāma par pilnībā atjaunīgu. Relevantā elektroenerģijas ielaide būtu jāuzskata par pilnībā atjaunīgu, ja ir izpildīti Direktīvas (ES) 2018/2001 27. panta 3. punkta piektās un sestās daļas noteikumi. Pretējā gadījumā, lai noteiktu atjaunīgās enerģijas daļu, būtu jāizmanto vidējais atjaunīgās elektroenerģijas īpatsvars ražošanas valstī, kas mērīts divos attiecīgajam gadam iepriekšējos gados. Reciklēta oglekļa degvielu ražošanas gadījumā tikai tādas neatjaunojamas izcelsmes šķidru vai cietu atkritumu plūsmas, kas nav piemērotas materiālu atgūšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/98/EK (4) 4. pantu, un neatjaunojamas izcelsmes atkritumu pārstrādes gāzes un izplūdes gāzes, kas neizbēgami un bez nolūka rodas ražošanas procesā rūpnieciskās iekārtās, var uzskatīt par relevantu enerģijas ielaidi reciklēta oglekļa degvielu ražošanai. |
(9) |
Fosilās degvielas komparators nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgām šķidrajām un gāzveida transporta degvielām un reciklēta oglekļa degvielām būtu jānosaka kā 94 g CO2ekv./MJ saskaņā ar vērtību, kas Direktīvā (ES) 2018/2001 noteikta biodegvielām un bioloģiskajiem šķidrajiem kurināmajiem. |
(10) |
Reciklēta oglekļa degvielu popularizēšanas galvenais mērķis ir samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, uzlabojot atbalsttiesīgo ievadresursu izmantošanas efektivitāti salīdzinājumā ar pašreizējiem lietojumiem. Ņemot vērā to, ka ievadresurss, ko var izmantot reciklēta oglekļa degvielu ražošanai, jau var būt izmantots enerģijas ražošanai, ir lietderīgi siltumnīcefekta gāzu emisijas, ko rada šo neelastīgo ielaižu izmantošanas novirzīšana no to pašreizējā lietojuma, ņemt vērā, aprēķinot siltumnīcefekta gāzu emisijas. Tam pašam būtu jāattiecas uz neelastīgām ielaidēm, kas iegūtas inkorporētos procesos un ko izmanto, lai ražotu nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgas šķidrās un gāzveida transporta degvielas. |
(11) |
Ja elektroenerģiju, ko izmanto nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgu šķidro un gāzveida transporta degvielu ražošanai, ņem no elektrotīkla un to neuzskata par pilnībā atjaunīgu, būtu jāpiemēro tās elektroenerģijas vidējais oglekļietilpīgums, kas patērēta dalībvalstī, kurā degviela tiek ražota, jo tas vislabāk raksturo visa procesa siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitāti. Alternatīvi uz elektroenerģiju, kas ņemta no elektrotīkla un ko izmanto tādu nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgu šķidro un gāzveida transporta degvielu un reciklēta oglekļa degvielu ražošanas procesā, kuras saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 27. panta 3. punktu nav pilnībā atjaunīgas, varētu attiecināt siltumnīcefekta gāzu emisiju vērtības atkarībā no pilnas slodzes stundu skaita, kuras darbojas iekārta, kas ražo nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgas šķidrās un gāzveida transporta degvielas un reciklēta oglekļa degvielas. Ja elektroenerģiju, kas izmantota nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgu šķidro un gāzveida transporta degvielu ražošanai, uzskata par pilnībā atjaunīgu saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 27. panta noteikumiem, šādai elektroapgādei būtu jāpiemēro nulles oglekļietilpīgums, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Ar šo regulu nosaka reciklēta oglekļa degvielu siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma minimālo robežvērtību un precizē metodiku, kā aprēķināt siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumu no nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgām šķidrajām un gāzveida transporta degvielām un no reciklēta oglekļa degvielām.
2. pants
Siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījums no reciklēta oglekļa degvielu izmantošanas ir vismaz 70 %.
3. pants
Siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumu no nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgām šķidrajām un gāzveida transporta degvielām un no reciklēta oglekļa degvielām nosaka saskaņā ar pielikumā izklāstīto metodiku.
4. pants
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2023. gada 10. februārī
Komisijas vārdā –
priekšsēdētāja
Ursula VON DER LEYEN
(1) OV L 328, 21.12.2018., 82. lpp.
(2) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/87/EK (2003. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.).
(3) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1119 (2021. gada 30. jūnijs), ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999 (OV L 243, 9.7.2021., 1. lpp.).
(4) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/98/EK (2008. gada 19. novembris) par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu (OV L 312, 22.11.2008., 3. lpp.).
PIELIKUMS
Metodika nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgu šķidro un gāzveida transporta degvielu un reciklēta oglekļa degvielu siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumu noteikšanai
A. METODIKA
1. |
Siltumnīcefekta gāzu emisijas, kas rodas nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgu šķidro un gāzveida transporta degvielu vai reciklēta oglekļa degvielu ražošanā un izmantošanā, aprēķina šādi:
E = e i + e p + e td + e u – e ccs kur:
Iekārtu un aprīkojuma ražošanā radušās emisijas neņem vērā. Nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgu šķidro un gāzveida transporta degvielu vai reciklēta oglekļa degvielu siltumnīcefekta gāzu emisiju intensitāti nosaka, dalot procesa, kas aptver katru formulas elementu, kopējās emisijas ar kopējo degvielas daudzumu, kas rodas procesā, un to izsaka gramos CO2 ekvivalenta uz MJ degvielas (g CO2ekv./MJ degvielas). Ja degviela ir nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgu šķidro un gāzveida transporta degvielu, reciklēta oglekļa degvielu un citu degvielu maisījums, uzskata, ka visiem (degvielas) veidiem ir vienāda emisiju intensitāte. Izņēmums no šā noteikuma ir līdzpārstrāde, kurā nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgas šķidrās un gāzveida transporta degvielas un reciklēta oglekļa degvielas tikai daļēji aizstāj konvencionālo ielaidi procesā. Šādā situācijā, aprēķinot siltumnīcefekta gāzu emisiju intensitāti, to proporcionāli nodala, pamatojoties uz šādu ielaižu enerģētiskajām vērtībām:
Analogu nodalījumu starp procesiem piemēro gadījumos, kad nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgas šķidrās un gāzveida transporta degvielas un reciklēta oglekļa degvielas pārstrādā kopā ar biomasu. Siltumnīcefekta gāzu emisiju intensitāti var aprēķināt kā vidējo rādītāju visai degvielu ražošanai, kas notiek laikposmā, kurš nepārsniedz vienu kalendāro mēnesi, bet to var aprēķināt arī īsākiem laika intervāliem. Ja elektroenerģiju, kas ir pilnībā atjaunīga saskaņā ar Direktīvā (ES) 2018/2001 noteikto metodiku, izmanto par ielaidi, kas uzlabo degvielas vai starpproduktu siltumspēju, laika intervāls atbilst prasībām, ko piemēro laiciskajai korelācijai. Attiecīgā gadījumā siltumnīcefekta gāzu emisiju intensitātes vērtības, kas aprēķinātas atsevišķiem laika intervāliem, var izmantot, lai aprēķinātu siltumnīcefekta gāzu emisiju vidējo intensitāti laikposmam līdz vienam mēnesim, ar noteikumu, ka atsevišķās vērtības, kas aprēķinātas par katru laika periodu, atbilst minimālajam 70 % aiztaupījuma slieksnim. |
2. |
Siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumu no nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgām šķidrajām un gāzveida transporta degvielām vai reciklēta oglekļa degvielām aprēķina šādi.
Aiztaupījums = (E F – E)/E F kur:
Visām nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgām šķidrajām un gāzveida transporta degvielām un reciklēta oglekļa degvielām fosilās degvielas komparatora kopējās emisijas ir 94 g CO2ekv./MJ. |
3. |
Ja procesa izlaide nav pilnībā kvalificējama kā atjaunīgas nebioloģiskas izcelsmes šķidrās un gāzveida transporta degvielas vai reciklēta oglekļa degviela, to attiecīgos īpatsvarus kopējā izlaidē nosaka šādi:
Attiecīgā enerģija materiālu ielaidēm ir tā materiāla ielaides zemākā siltumspēja, kas nonāk degvielas molekulārajā struktūrā (1). Elektroenerģijas ielaidēm, ko izmanto degvielas vai starpproduktu siltumspējas palielināšanai, attiecīgā enerģija ir elektroenerģijas enerģija. Industriālajām izdalgāzēm tā ir enerģija izdalgāzēs, pamatojoties uz to zemāko siltumspēju. Tā siltuma gadījumā, ko izmanto degvielas vai starpprodukta siltumspējas palielināšanai, attiecīgā enerģija ir lietderīgā enerģija siltumā, ko izmanto degvielas sintēzei. Lietderīgais siltums ir kopējā siltumenerģija, kas reizināta ar Karno cikla lietderības koeficientu, kā definēts Direktīvas (ES) 2018/2001 V pielikuma C daļas 1. punkta b) apakšpunktā. Citas ielaides ņem vērā tikai, nosakot degvielas emisiju intensitāti. |
4. |
Nosakot ielaižu piegādes emisijas, nodala elastīgās ielaides un neelastīgās ielaides. Neelastīgas ielaides ir tās, kuru piegādes nevar palielināt, lai apmierinātu papildu pieprasījumu. Tādējādi visas ielaides, kas kvalificējamas kā oglekļa avots reciklēta oglekļa degvielas ražošanai, ir neelastīgas, kā arī izlaides fiksētā attiecībā inkorporētā procesā (2) un kas veido mazāk nekā 10 % no izlaides ekonomiskās vērtības. Ja tās veido 10 % vai vairāk no ekonomiskās vērtības, tās uzskata par elastīgām. Principā elastīgas ielaides ir tās, kuru piegādes var palielināt, lai apmierinātu papildu pieprasījumu. Šajā kategorijā ietilpst naftas produkti no pārstrādes rūpnīcām, jo naftas pārstrādes rūpnīcas var mainīt savu produktu attiecību. |
5. |
Elektroenerģijas, kas kvalificējama kā pilnībā atjaunīga saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 27. panta 3. punktu, siltumnīcefekta gāzu emisijām piešķir nulles vērtību. |
6. |
Lai siltumnīcefekta gāzu emisiju vērtības attiecinātu uz elektroenerģiju, kas ņemta no elektrotīkla, nav pilnībā atjaunīga saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 27. panta 3. punktu un kuru izmanto, lai ražotu nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās šķidras un gāzveida transporta degvielas un reciklēta oglekļa degvielas, katrā kalendārajā gadā izmanto vienu no šādām trim alternatīvām metodēm:
Ja izmanto b) apakšpunktā noteikto metodi, to piemēro arī elektroenerģijai, ko izmanto nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgu šķidro un gāzveida transporta degvielu un reciklēta oglekļa degvielu ražošanai un kas ir pilnībā atjaunīga saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 27. panta 3. punktu. |
7. |
Elastīgu ielaižu SEG emisijas, kas rodas inkorporētā procesā, nosaka, pamatojoties uz datiem par faktisko procesu, kurā tās rodas. Tas ietver visas emisijas, kas rodas visā piegādes ķēdē (tostarp emisijas, kas rodas, iegūstot primāro enerģiju, kura vajadzīga ielaides veikšanai, ielaides apstrādei un ielaides transportēšanai). Neietver sadedzināšanas emisijas, kas saistītas ar oglekļa saturu degvielu ielaidēs (3).
Tomēr SEG emisijas no elastīgajām ielaidēm, kas nerodas inkorporētā procesā, nosaka, pamatojoties uz šā pielikuma B daļā iekļautajām vērtībām. Ja ielaide nav iekļauta sarakstā, informāciju par emisiju intensitāti var iegūt no JEC-WTW ziņojuma jaunākās versijas, datubāzes ECOINVENT, oficiāliem avotiem, piemēram, IPCC, IEA vai valdības, citiem recenzētiem avotiem, piemēram, datubāzes E3 un GEMIS, un zinātniski recenzētām publikācijām. |
8. |
Katras ielaides piegādātājs, izņemot tās, kuru vērtības ņemtas no šā pielikuma B daļas, aprēķina ielaides emisiju intensitāti (4) saskaņā ar šajā dokumentā noteiktajām procedūrām un paziņo vērtību nākamajam ražošanas posmam vai galīgās degvielas ražotājam. Tas pats noteikums attiecas uz ielaižu piegādātājiem tālāk atpakaļ piegādes ķēdē. |
9. |
Emisijas no neelastīgām ielaidēm ietver emisijas, kas rodas, pārvirzot šīs ielaides no iepriekšēja vai alternatīva lietojuma. Šajās emisijās ņem vērā elektroenerģijas, siltuma vai produktu, kas iepriekš ražoti, izmantojot šo ielaidi, ražošanas zudumu, kā arī visas emisijas, ko rada ielaides papildu apstrāde un transports. Piemēro šādus noteikumus:
|
10. |
Emisijas no pašreizējās izmantošanas vai sadalīšanās ietver visas ielaides pašreizējā izmantojuma vai aprites emisijas, kuras tiek novērstas, ja ielaidi izmanto degvielas ražošanai. Šajās emisijās ietver tā degvielas ķīmiskajā sastāvā ietvertā oglekļa CO2 ekvivalentu, kurš citādi būtu ticis emitēts atmosfērā kā CO2. Tas ietver CO2, kas ticis uztverts un ietverts degvielā, ja ir izpildīts vismaz viens no šādiem nosacījumiem:
Neietver uztvertu CO2, kas rodas no degvielas, kas tiek apzināti sadedzināta konkrētam CO2 radīšanas mērķim, un CO2, kura uztveršanai ir piešķirts emisiju kredīts saskaņā ar citiem tiesību aktu noteikumiem. Ar ielaidi saistīto emisiju aprēķinā iekļauj emisijas, kas saistītas ar tādām ielaidēm kā elektroenerģija, siltums un patērējamie materiāli, ko izmanto CO2 uztveršanas procesā. |
11. |
10. punkta a) apakšpunktā noteiktie datumi tiks pārskatīti, ņemot vērā to, kā Direktīvas 2003/87/EK aptvertajās nozarēs tiks īstenots Savienības mēroga klimata mērķrādītājs 2040. gadam, kas noteikts saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1119 4. panta 3. punktu. |
12. |
Pārstrādes emisijas ietver tiešās emisijas atmosfērā no pašas pārstrādes, no atkritumu apstrādes un noplūdēm. |
13. |
Emisijas no degvielas sadedzināšanas attiecas uz izmantojamās degvielas kopējām sadedzināšanas emisijām. |
14. |
Siltumnīcefekta gāzes, ko ņem vērā emisiju aprēķinos, un to oglekļa dioksīda ekvivalenti ir tādi paši, kā norādīts Direktīvas (ES) 2018/2001 V pielikuma C daļas 4. punktā. |
15. |
Ja procesā iegūst vairākus līdzproduktus, piemēram, degvielas vai ķimikālijas, kā arī enerģijas līdzproduktus, piemēram, siltumu, elektroenerģiju vai mehānisko enerģiju, ko eksportē no rūpnīcas, siltumnīcefekta gāzu emisijas šiem līdzproduktiem iedala, izmantojot šādas pieejas:
|
16. |
Transporta un izplatīšanas emisijās iekļauj emisijas no gatavo degvielu uzglabāšanas un izplatīšanas. Emisijas, kas attiecināmas uz ielaidēm e i , ietver emisijas, kas saistītas ar to transportēšanu un uzglabāšanu. |
17. |
Ja process nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgu šķidro un gāzveida transporta degvielu vai reciklēta oglekļa degvielu ražošanai rada oglekļa emisijas, kas tiek pastāvīgi uzglabātas saskaņā ar Direktīvu 2009/31/EK par oglekļa dioksīda ģeoloģisko uzglabāšanu, to var kreditēt procesa produktiem kā emisiju samazinājumu saskaņā ar e ccs . Saskaņā ar e p būs jāņem vērā arī emisijas, kas rodas uzglabāšanas darbības rezultātā (tostarp oglekļa dioksīda transportēšana). |
B. “STANDARTVĒRTĪBAS” ELASTĪGO IELAIŽU SILTUMNĪCEFEKTA GĀZU EMISIJU INTENSITĀTĒM
Ielaižu, kas nav elektroenerģija, SEG intensitāte ir norādīta šajā tabulā:
|
Kopējās emisijas g CO2ekv./MJ |
Augšposma emisijas g CO2ekv./MJ |
Sadedzināšanas emisijas g CO2ekv./MJ |
Dabasgāze |
66,0 |
9,7 |
56,2 |
Dīzeļdegviela |
95,1 |
21,9 |
73,2 |
Benzīns |
93,3 |
19,9 |
73,4 |
Smagā degvieleļļa |
94,2 |
13,6 |
80,6 |
Metanols |
97,1 |
28,2 |
68,9 |
Akmeņogles |
112,3 |
16,2 |
96,1 |
Lignīts |
116,7 |
1,7 |
115,0 |
|
g CO2ekv./kg |
Amonjaks |
2 351,3 |
Kalcija hlorīds (CaCl2) |
38,8 |
Cikloheksāns |
723,0 |
Sālsskābe (HCl) |
1 061,1 |
Smērvielas |
947,0 |
Magnija sulfāts (MgSO4) |
191,8 |
Slāpeklis |
56,4 |
Fosforskābe (H3PO4) |
3 124,7 |
Kālija hidroksīds (KOH) |
419,1 |
Tīrs CaO tehnoloģiskajiem procesiem |
1 193,2 |
Nātrija karbonāts (Na2CO3) |
1 245,1 |
Nātrija hlorīds (NaCl) |
13,3 |
Nātrija hidroksīds (NaOH) |
529,7 |
Nātrija metoksīds (Na(CH3O)) |
2 425,5 |
SO2 |
53,3 |
Sērskābe (H2SO4) |
217,5 |
Karbamīds |
1 846,6 |
C. ELEKTROENERĢIJAS SEG EMISIJU INTENSITĀTE
Elektroenerģijas siltumnīcefekta gāzu emisiju intensitāti nosaka valstu vai tirdzniecības zonu līmenī. Elektroenerģijas siltumnīcefekta gāzu emisiju intensitāti drīkst noteikt tikai tirdzniecības zonu līmenī, ja nepieciešamie dati ir publiski pieejami. Aprēķinot elektroenerģijas oglekļietilpīgumu, kas izteikts kā g CO2ekv./kWh elektroenerģijas, ņem vērā visus potenciālos primārās enerģijas avotus elektroenerģijas ražošanai, iekārtas veidu, pārveidošanas lietderības koeficientu un elektroenerģijas pašpatēriņu elektrostacijā.
Aprēķinā ņem vērā visas oglekļa ekvivalenta emisijas, kas saistītas ar elektroenerģijas ražošanā izmantoto degvielu sadedzināšanu un piegādi. Tas ir atkarīgs no dažādu degvielu daudzuma, ko izmanto elektroenerģijas ražošanas iekārtās, un no degvielu sadedzināšanas emisijas faktoriem un augšupējiem degvielas emisijas faktoriem.
Siltumnīcefekta gāzes, kas nav CO2, pārrēķina CO2ekv., reizinot to globālās sasilšanas potenciālu (GSP) attiecībā pret CO2 100 gadu laikposmā, kā noteikts Direktīvas (ES) 2018/2001 V pielikuma C daļas 4. punktā. Biomasas degvielu sadedzināšanas radītās CO2 emisijas to biogēnās izcelsmes dēļ netiek ņemtas vērā, bet ir jāuzskaita CH4 un N2O emisijas.
Lai aprēķinātu SEG emisijas no degvielu sadedzināšanas, izmanto IPCC standarta emisijas faktorus stacionārai sadedzināšanai enerģētikas nozarē (IPCC 2006). Augšposma emisijās ietver emisijas no visiem procesiem un posmiem, kas vajadzīgi, lai degvielu padarītu gatavu elektroenerģijas ražošanai; tās rodas elektroenerģijas ražošanā izmantotās degvielas ieguves, rafinēšanas un transportēšanas rezultātā.
Turklāt ņem vērā visas augšposma emisijas no biomasas audzēšanas, novākšanas, savākšanas, pārstrādes un transportēšanas. Kūdru un fosilas izcelsmes atkritumu materiālu sastāvdaļas uzskata par fosilo kurināmo.
Degvielas, ko izmanto bruto elektroenerģijas ražošanai iekārtās, kurās ražo tikai elektroenerģiju, nosaka, pamatojoties uz elektroenerģijas ražošanu un pārveidošanas elektroenerģijā efektivitāti. Koģenerācijas (CHP) gadījumā degvielas, ko izmanto CHP saražotajam siltumam, uzskaita, ņemot vērā alternatīvu siltuma ražošanu ar vidējo kopējo efektivitāti 85 %, bet pārējo attiecina uz elektroenerģijas ražošanu.
Attiecībā uz kodolelektrostacijām pieņem, ka kodolsiltumnerģijas pārveidošanas lietderības koeficients ir 33 %, vai izmanto Eurostat vai līdzīga akreditēta avota sniegtus datus.
Nevienu degvielu neasociē ar elektroenerģijas ražošanu no atjaunīgiem energoresursiem, kas ietver hidroenerģiju, saules enerģiju, vēja enerģiju un ģeotermālo enerģiju. Emisijas, ko rada elektroenerģijas ražošanas iekārtu būvniecība un ekspluatācijas izbeigšana, un atkritumu apsaimniekošana, netiek ņemtas vērā. Tādējādi oglekļa ekvivalenta emisijas, kas saistītas ar atjaunīgās elektroenerģijas (vēja, saules, hidroenerģijas un ģeotermālās enerģijas) ražošanu, uzskata par vienādām ar nulli.
CO2 ekvivalenta emisijas, ko rada bruto elektroenerģijas ražošana, ietver augšposma emisijas no JEC WTW v5 (Prussi et al, 2020), kas uzskaitītas 3. tabulā, un standarta emisijas faktorus stacionārai sadedzināšanai saskaņā ar IPCC vadlīnijām par nacionālajiem siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas pārskatiem (IPCC 2006), kas uzskaitīti 1. un 2. tabulā. Augšposma emisijas izmantotās degvielas piegādei aprēķina, piemērojot JEC WTW v5 augšposma emisijas faktorus (Prussi et al, 2020).
Elektroenerģijas oglekļietilpīgumu aprēķina pēc šādas formulas:
kur: |
e gross_prod |
= |
CO2 ekvivalenta emisijas |
|
= |
augšposma CO2 ekvivalenta emisijas faktori |
|
|
= |
CO2 ekvivalenta emisijas faktori no degvielu sadedzināšanas |
|
B i |
= |
degvielas patēriņš elektroenerģijas ražošanai |
|
|
= |
elektroenerģijas ražošanā izmantotās degvielas. |
Neto saražotās elektroenerģijas apjomu nosaka bruto saražotā elektroenerģija, elektroenerģijas pašpatēriņš elektrostacijā un elektroenerģijas zudumi hidroakumulācijā.
kur: |
E net |
= |
neto saražotā elektroenerģija |
E gross |
= |
bruto saražotā elektroenerģija |
|
E own |
= |
elektroenerģijas iekšējais pašpatēriņš elektrostacijā |
|
E pump |
= |
elektroenerģija sūknēšanai |
Neto saražotās elektroenerģijas oglekļietilpīgums ir kopējās bruto SEG emisijas neto elektroenerģijas ražošanai vai izmantošanai:
kur: CI = CO2 ekvivalenta emisijas, ko rada elektroenerģijas ražošana
Elektroenerģijas ražošanas un degvielas patēriņa dati
Datus par elektroenerģijas ražošanu un degvielas patēriņu iegūst no IEA datiem un statistikas (piemēram, no IEA tīmekļvietnes datu un statistikas iedaļas Energy Statistics Data Browser), kas sniedz datus par enerģijas bilancēm un elektroenerģiju, kura saražota, izmantojot dažādas degvielas (6).
Attiecībā uz ES dalībvalstīm Eurostat dati ir detalizētāki, un tos var izmantot IEA datu vietā. Ja siltumnīcefekta gāzu emisiju intensitāti nosaka tirdzniecības zonu līmenī, izmanto datus no oficiālās valsts statistikas, kuriem ir tāds pats detalizācijas līmenis kā IEA datiem. Degvielas patēriņa dati ietver visdetalizētākos nacionālajās statistikās pieejamos datus: cietais fosilais kurināmais, rūpnieciskās gāzes, kūdra un kūdras produkti, degslāneklis un naftas smiltis, nafta un naftas produkti, dabasgāze, atjaunīgie energoresursi un biodegvielas, neatjaunīgie atkritumi un kodolenerģija. Atjaunīgie energoresursi un biodegvielas ietver biodegvielas, atjaunojamos sadzīves atkritumus, hidroenerģiju, okeānu enerģiju, ģeotermālo, vēja, saules enerģiju un siltumsūkņus.
Ielaides dati no literatūras avotiem
1. tabula
Standarta emisijas faktori stacionārai sadedzināšanai (g/MJ degvielas ar zemāko siltumspēju)
Degviela |
CO2 |
CH4 |
N2O |
||||
Cietais fosilais kurināmais |
|
|
|
||||
Antracīts |
98,3 |
0,001 |
0,0015 |
||||
Koksa ogles |
94,6 |
0,001 |
0,0015 |
||||
Citas bitumenogles |
94,6 |
0,001 |
0,0015 |
||||
Pusbitumenogles |
96,1 |
0,001 |
0,0015 |
||||
Lignīts |
101 |
0,001 |
0,0015 |
||||
Akmeņogļu briketes |
97,5 |
0,001 |
0,0015 |
||||
Koksa krāsns kokss |
107 |
0,001 |
0,0015 |
||||
Gāzes kokss |
107 |
0,001 |
0,0001 |
||||
Akmeņogļu darva |
80,7 |
0,001 |
0,0015 |
||||
Brūnogļu briketes |
97,5 |
0,001 |
0,0015 |
||||
Rūpnieciskās gāzes |
|
|
|
||||
Gāzes rūpnīcu gāze |
44,4 |
0,001 |
0,0001 |
||||
Koksa gāze |
44,4 |
0,001 |
0,0001 |
||||
Domnas gāze |
260 |
0,001 |
0,0001 |
||||
Citas reģenerētās gāzes |
182 |
0,001 |
0,0001 |
||||
Kūdra un kūdras produkti |
106 |
0,001 |
0,0015 |
||||
Degslāneklis un naftas smiltis |
73,3 |
0,003 |
0,0006 |
||||
Nafta un naftas produkti |
|
|
|
||||
Jēlnafta |
73,3 |
0,003 |
0,0006 |
||||
Dabasgāzes kondensāti |
64,2 |
0,003 |
0,0006 |
||||
Naftas pārstrādes izejvielas |
73,3 |
0,003 |
0,0006 |
||||
Piedevas un skābekļa savienojumi |
73,3 |
0,003 |
0,0006 |
||||
Citi ogļūdeņraži |
73,3 |
0,003 |
0,0006 |
||||
Naftas pārstrādes gāze |
57,6 |
0,001 |
0,0001 |
||||
Etāns |
61,6 |
0,001 |
0,0001 |
||||
Sašķidrinātas naftas gāzes |
63,1 |
0,001 |
0,0001 |
||||
Motorbenzīns |
69,3 |
0,003 |
0,0006 |
||||
Aviācijas benzīns |
70 |
0,003 |
0,0006 |
||||
Benzīna tipa reaktīvo dzinēju degviela |
70 |
0,003 |
0,0006 |
||||
Petrolejas tipa reaktīvo dzinēju degviela |
71,5 |
0,003 |
0,0006 |
||||
Citi petrolejas veidi |
71,5 |
0,003 |
0,0006 |
||||
Jēlbenzīns |
73,3 |
0,003 |
0,0006 |
||||
Gāzeļļa un dīzeļdegviela |
74,1 |
0,003 |
0,0006 |
||||
Degvieleļļa |
77,4 |
0,003 |
0,0006 |
||||
Lakbenzīns un SBP |
73,3 |
0,003 |
0,0006 |
||||
Smērvielas |
73,3 |
0,003 |
0,0006 |
||||
Bitumens |
80,7 |
0,003 |
0,0006 |
||||
Naftas kokss |
97,5 |
0,003 |
0,0006 |
||||
Parafīna vaski |
73,3 |
0,003 |
0,0006 |
||||
Citi naftas produkti |
73,3 |
0,003 |
0,0006 |
||||
Dabasgāze |
56,1 |
0,001 |
0,0001 |
||||
Atkritumi |
|
|
|
||||
Rūpnieciskie atkritumi (neatjaunojami) |
143 |
0,03 |
0,004 |
||||
Neatjaunojami sadzīves atkritumi |
91,7 |
0,03 |
0,004 |
||||
|
2. tabula
Standarta emisijas faktori biomasas izcelsmes degvielu stacionārai sadedzināšanai (g/MJ degvielas ar zemāko siltumspēju)
Degviela |
CO2 |
CH4 |
N2O |
||
Primārās cietās biodegvielas |
0 |
0,03 |
0,004 |
||
Kokogles |
0 |
0,2 |
0,004 |
||
Biogāzes |
0 |
0,001 |
0,0001 |
||
Atjaunojami sadzīves atkritumi |
0 |
0,03 |
0,004 |
||
Tīrs biobenzīns |
0 |
0,003 |
0,0006 |
||
Biobenzīna maisījums |
0 |
0,003 |
0,0006 |
||
Tīras biodīzeļdegvielas |
0 |
0,003 |
0,0006 |
||
Bodīzeļdegvielu maisījums |
0 |
0,003 |
0,0006 |
||
Tīra reaktīvo dzinēju biopetroleja |
0 |
0,003 |
0,0006 |
||
Reaktīvo dzinēju biopetrolejas maisījums |
0 |
0,003 |
0,0006 |
||
Citas šķidrās biodegvielas |
0 |
0,003 |
0,0006 |
||
|
3. tabula
Degvielas augšposma emisiju faktori (g CO2ekv./MJ degvielas pie zemākās siltumspējas)
Degviela |
Emisijas faktors |
||
Akmeņogles |
15,9 |
||
Brūnogles |
1,7 |
||
Kūdra |
0 |
||
Ogļu gāzes |
0 |
||
Naftas produkti |
11,6 |
||
Dabasgāze |
12,7 |
||
Cietās biodegvielas |
0,7 |
||
Šķidrās biodegvielas |
46,8 |
||
Rūpnieciskie atkritumi |
0 |
||
Sadzīves atkritumi |
0 |
||
Biogāzes |
13,7 |
||
Kodolatkritumi |
1,2 |
||
|
A tabulā ir iekļautas elektroenerģijas SEG emisiju intensitātes vērtības valstu līmenī Eiropas Savienībā. Ja elektroenerģijas siltumnīcefekta gāzu emisiju intensitāti nosaka valsts līmenī, šīs vērtības Eiropas Savienībā iegūtai elektroenerģijai izmanto, līdz kļūst pieejami jaunākie dati elektroenerģijas emisiju intensitātes noteikšanai (7).
A tabula
Elektroenerģijas emisiju intensitāte Eiropas Savienībā 2020. gadā
Valsts |
Saražotās elektroenerģijas emisiju intensitāte (g CO2ekv./MJ) |
||
Austrija |
39,7 |
||
Beļģija |
56,7 |
||
Bulgārija |
119,2 |
||
Kipra |
206,6 |
||
Čehija |
132,5 |
||
Vācija |
99,3 |
||
Dānija |
27,1 |
||
Igaunija |
139,8 |
||
Grieķija |
125,2 |
||
Spānija |
54,1 |
||
Somija |
22,9 |
||
Francija |
19,6 |
||
Horvātija |
55,4 |
||
Ungārija |
72,9 |
||
Īrija |
89,4 |
||
Itālija |
92,3 |
||
Latvija |
39,4 |
||
Lietuva |
57,7 |
||
Luksemburga |
52,0 |
||
Malta |
133,9 |
||
Nīderlande |
99,9 |
||
Polija |
196,5 |
||
Portugāle |
61,6 |
||
Rumānija |
86,1 |
||
Slovākija |
45,6 |
||
Slovēnija |
70,1 |
||
Zviedrija |
4,1 |
||
|
(1) Attiecībā uz ūdeni saturošām materiālu ielaidēm par zemāko siltumspēju pieņem materiāla ielaides sausās daļas zemāko siltumspēju (t. i., neņemot vērā enerģiju, kas vajadzīga ūdens iztvaicēšanai). Nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās šķidrās un gāzveida transporta degvielas, ko izmanto par starpproduktiem konvencionālo degvielu ražošanā, neņem vērā.
(2) Inkorporēti procesi ietver procesus, kas notiek vienā un tajā pašā rūpnieciskajā kompleksā vai kas piegādā ielaidi, izmantojot specializētu piegādes infrastruktūru, vai kas piegādā vairāk nekā pusi no visu ielaižu enerģijas nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgas šķidrās un gāzveida transporta degvielas vai reciklēta oglekļa degvielas ražošanai.
(3) Ja oglekļietilpīgumus ņem no tabulas B daļā, sadedzināšanas emisijas neņem vērā. Tas tāpēc, ka sadedzināšanas emisijas tiek ieskaitītas galīgās degvielas pārstrādē vai sadedzināšanas emisijās.
(4) Saskaņā ar 6. iedaļu emisiju intensitāte neietver emisijas, kas iegultas piegādātās ielaides oglekļa saturā.
(5) Jāņem vērā, ka svarīgas ir līdzproduktu relatīvās vērtības, tāpēc vispārējā inflācija nav svarīga.
(6) Piemērs: https://www.iea.org/data-and-statistics/data-tools/energy-statistics-data-browser?country=GERMANY&energy=Coal&year=202.
(7) Eiropas Komisija regulāri darīs pieejamus atjauninātus datus.