This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32013D0305
2013/305/EU: Commission Implementing Decision of 21 June 2013 establishing a specific control and inspection programme for fisheries exploiting cod, herring, salmon and sprat in the Baltic Sea
2013/305/ES: Komisijas Īstenošanas lēmums ( 2013. gada 21. jūnijs ), ar ko izveido īpašu kontroles un inspekcijas programmu zvejniecībām, kuras izmanto mencas, reņģes, laša un brētliņas krājumus Baltijas jūrā
2013/305/ES: Komisijas Īstenošanas lēmums ( 2013. gada 21. jūnijs ), ar ko izveido īpašu kontroles un inspekcijas programmu zvejniecībām, kuras izmanto mencas, reņģes, laša un brētliņas krājumus Baltijas jūrā
OV L 170, 22.6.2013, p. 66–75
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV) Šis dokuments ir publicēts īpašajā(-os) izdevumā(–os)
(HR)
No longer in force, Date of end of validity: 31/12/2018; Atcelts ar 32018D1986
Relation | Act | Comment | Subdivision concerned | From | To |
---|---|---|---|---|---|
Repealed by | 32018D1986 | 01/01/2019 |
22.6.2013 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 170/66 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS
(2013. gada 21. jūnijs),
ar ko izveido īpašu kontroles un inspekcijas programmu zvejniecībām, kuras izmanto mencas, reņģes, laša un brētliņas krājumus Baltijas jūrā
(2013/305/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (1), un jo īpaši tās 95. pantu,
tā kā:
(1) |
Regula (EK) Nr. 1224/2009 attiecas uz visām darbībām, kuras iekļautas kopējā zivsaimniecības politikā un kuras veic dalībvalstu teritorijā vai Savienības ūdeņos vai Savienības zvejas kuģi vai, neskarot karoga dalībvalsts primāro atbildību, dalībvalstu valstspiederīgie, un jo īpaši nosaka, ka dalībvalstīm ir jānodrošina, lai kontroli, inspekciju un noteikumu izpildi veiktu, nepieļaujot diskrimināciju attiecībā uz sektoriem, kuģiem vai personām un pamatojoties uz riska pārvaldību. |
(2) |
Padomes 2007. gada 18. septembra Regula (EK) Nr. 1098/2007, ar ko izveido daudzgadu plānu Baltijas jūras mencas krājumiem un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto, groza Regulu (EEK) Nr. 2847/93 un atceļ Regulu (EK) Nr. 779/97 (2), paredz noteikumus mencas krājumu ilgtspējīgai izmantošanai. |
(3) |
Regulas (EK) Nr. 1224/2009 95. pants paredz iespēju Komisijai, vienojoties ar attiecīgajām dalībvalstīm, noteikt zvejniecības, kurās īstenos īpašu kontroles un inspekcijas programmu. Šādā īpašā kontroles un inspekcijas programmā jānosaka inspekcijas darbību mērķi, prioritātes un procedūras, kā arī inspekcijas darbību kritēriji, kas jānosaka uz riska pārvaldības pamata un periodiski jāpārskata pēc sasniegto rezultātu analīzes. Attiecīgo dalībvalstu pienākums ir pieņemt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu īpašās kontroles un inspekcijas programmas īstenošanu, jo īpaši attiecībā uz vajadzīgajiem cilvēkresursiem un materiālajiem resursiem un laikposmiem un zonām, kurās tie izmantojami. |
(4) |
Regulas (EK) Nr. 1224/2009 95. panta 2. punkts paredz, ka īpašajā kontroles un inspekcijas programmā jāparedz inspekcijas darbību kritēriji, kas jānosaka, pamatojoties uz riska pārvaldību. Šajā nolūkā ir lietderīgi noteikt kopējos riska novērtēšanas un pārvaldības kritērijus pārbaudes, inspekcijas un verifikācijas darbībām, lai varētu laikus veikt riska analīzi un attiecīgās ar kontroli un inspicēšanu saistītās informācijas vispārīgus novērtējumus. Kopējo kritēriju mērķis ir nodrošināt saskaņotu pieeju inspicēšanai un verificēšanai visās dalībvalstīs un radīt vienlīdzīgus konkurences apstākļus visiem operatoriem. |
(5) |
Īpašā kontroles un inspekcijas programma būtu jāizveido laikposmam no 2013. gada 1. janvāra līdz 2018. gada 31. decembrim, un tā būtu jāīsteno Dānijai, Igaunijai, Latvijai, Lietuvai, Polijai, Somijai, Vācijai un Zviedrijai. |
(6) |
Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 404/2011 (3) 98. panta 1. un 3. punkts paredz, ka, neskarot daudzgadu plānos paredzētos noteikumus, dalībvalstu kompetentajām iestādēm, izmantojot visu pieejamo informāciju, ir jāpieņem uz riska novērtējumu balstīta pieeja inspicējamo objektu izvēlei un atbilstīgi uz riska novērtējumu balstītai kontroles un noteikumu izpildes stratēģijai objektīvi ir jāveic vajadzīgās inspekcijas darbības, lai nepieļautu, ka tiek paturēti uz kuģa, pārkrauti citā kuģī, izkrauti, pārvietoti uz sprostiem un audzētavām, apstrādāti, transportēti, uzglabāti, tirgoti un turēti krājumā zvejas produkti, kas iegūti, veicot darbības, kuras ir pretrunā kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem. |
(7) |
Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 768/2005 (4) izveidotās Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūras (turpmāk “EFCA”) pienākums ir koordinēt īpašās kontroles un inspekcijas programmas īstenošanu, izmantojot kopīgas resursu izmantošanas plānu, ar kuru īsteno mērķus, prioritātes, procedūras un kritērijus attiecībā uz inspekcijas darbībām, kas noteiktas īpašajā kontroles un inspekcijas programmā, un kurā noteikti kontroles un inspekcijas līdzekļi, ko katra attiecīgā dalībvalsts varētu nodot kopīgai izmantošanai. Tāpēc būtu jāprecizē saikne starp procedūrām, kas noteiktas īpašajā kontroles un inspekcijas programmā, un procedūrām, kas noteiktas kopīgas resursu izmantošanas plānā. |
(8) |
Lai saskaņotu Baltijas jūrā veiktu mencas, reņģes, laša un brētliņas zvejas darbību kontroles un inspekcijas procedūras un nodrošinātu daudzgadu plāna izdošanos attiecībā uz mencas krājumu Baltijas jūrā, ir lietderīgi izveidot kopējus noteikumus kontroles un inspekcijas darbībām, kas jāveic attiecīgo dalībvalstu kompetentajām iestādēm, tostarp noteikumus par savstarpēju piekļuvi attiecīgajiem datiem. Šajā nolūkā mērķa kritērijiem būtu jānosaka kontroles un inspekcijas darbību intensitāte. |
(9) |
Attiecīgo dalībvalstu kopīgas inspekcijas un pārraudzības darbības vajadzības gadījumā būtu jāveic saskaņā ar kopīgas resursu izmantošanas plānu, kuru sagatavojusi EFCA, lai uzlabotu kontroles, inspicēšanas un pārraudzības metožu saskaņotību un palīdzētu koordinēt kontroles, inspekcijas un pārraudzības darbības starp minēto dalībvalstu kompetentajām iestādēm. |
(10) |
Rezultāti, kas iegūti īpašās kontroles un inspekcijas programmas piemērošanā, būtu jāizvērtē, izmantojot gada novērtēšanas ziņojumus, kas katrai attiecīgajai dalībvalstij jāiesniedz Komisijai un EFCA. |
(11) |
Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņoti ar attiecīgajām dalībvalstīm. |
(12) |
Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
I NODAĻA
VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
1. pants
Priekšmets
Ar šo lēmumu izveido īpašu kontroles un inspekcijas programmu zvejniecībām, kuras izmanto mencas, reņģes, laša un brētliņas krājumus Baltijas jūrā.
2. pants
Darbības joma
1. Īpašā kontroles un inspekcijas programma jo īpaši aptver šādas darbības:
a) |
Baltijas jūrā veiktas zvejas darbības Regulas (EK) Nr. 1224/2009 4. panta 1. punkta nozīmē; un |
b) |
ar zveju saistītas darbības, tostarp zvejas produktu svēršanu, apstrādi, tirdzniecību, transportēšanu un glabāšanu. |
2. Īpašo kontroles un inspekcijas programmu piemēro līdz 2018. gada 31. decembrim.
3. Īpašo kontroles un inspekcijas programmu īsteno Dānija, Igaunija, Latvija, Lietuva, Polija, Somija, Vācija un Zviedrija (turpmāk “attiecīgās dalībvalstis”).
II NODAĻA
MĒRĶI, PRIORITĀTES, PROCEDŪRAS UN KRITĒRIJI
3. pants
Mērķi
1. Īpašā kontroles un inspekcijas programma nodrošina to saglabāšanas un kontroles pasākumu vienādu un efektīvu īstenošanu, kurus piemēro 1. pantā minētajiem krājumiem.
2. Kontroles un inspekcijas darbības, ko veic saskaņā ar īpašo kontroles un inspekcijas programmu, ir jo īpaši vērstas uz atbilstības nodrošināšanu šādiem noteikumiem:
a) |
zvejas iespēju pārvaldība un jebkādi konkrēti ar to saistīti nosacījumi, tostarp kvotu izmantošanas un piepūles režīma uzraudzība Baltijas jūrā; |
b) |
ziņošanas pienākumi, kas piemērojami zvejas darbībām, jo īpaši reģistrētās un paziņotās informācijas uzticamība; |
c) |
noteikumi par augstākas kategorijas zivju atlasīšanas aizliegumu un pienākums izkraut visas nozvejas, uz ko attiecas kvotas. |
4. pants
Prioritātes
1. Pamatojoties uz riska pārvaldības stratēģiju atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1224/2009 4. panta 18. punktam un Īstenošanas regulas (ES) Nr. 404/2011 98. pantam, attiecīgās dalībvalstis veic kontroles un inspekcijas darbības attiecībā uz zvejas darbībām, ko veic zvejas kuģi, un ar zveju saistītām darbībām, ko veic citi operatori.
2. Katram zvejas kuģim, zvejas kuģu grupai, zvejas rīku kategorijai, operatoram un/vai ar zveju saistītai darbībai attiecībā uz katru 1. pantā minēto krājumu veic kontroli un inspekcijas atbilstoši prioritātes līmenim, kas noteikts saskaņā ar 3. punktu.
3. Katra attiecīgā dalībvalsts nosaka prioritātes līmeni, pamatojoties uz tā riska novērtējuma rezultātiem, kas veikts saskaņā ar 5. pantā noteiktajām procedūrām.
5. pants
Ar riska novērtēšanu saistītās procedūras
1. Šo pantu piemēro attiecīgajām dalībvalstīm un – vienīgi 4. punkta piemērošanas nolūkā – visām pārējām dalībvalstīm.
2. Dalībvalstis novērtē risku attiecībā uz konkrētajiem krājumiem un apgabalu vai apgabaliem, pamatojoties uz I pielikumā pievienoto tabulu.
3. Katras dalībvalsts veiktajā riska novērtējumā, pamatojoties uz iepriekšējo pieredzi un izmantojot visu pieejamo un attiecīgo informāciju, ņem vērā to, cik liela ir neatbilstības varbūtība un kādas ir iespējamās sekas, ja tā tiktu pieļauta. Apvienojot šos elementus, katra dalībvalsts novērtē riska pakāpi (“ļoti zems”, “zems”, “vidējs”, “augsts”vai“ļoti augsts”) katrai 4. panta 2. punktā minētajai inspekcijas kategorijai.
4. Ja tādas dalībvalsts karoga zvejas kuģis, kas nav attiecīgā dalībvalsts, vai trešās valsts zvejas kuģis darbojas 1. pantā minētajā apgabalā vai apgabalos, tam nosaka riska pakāpi saskaņā ar 3. punktu. Ja informācija nav pieejama un kuģa karoga valsts iestādes 9. panta satvarā neiesniedz rezultātus par savu riska novērtējumu, kurš veikts saskaņā ar 4. panta 2. punktu un šā panta 3. punktu un kura rezultātā noteikta atšķirīga riska pakāpe, to uzskata par “ļoti augsta” riska zvejas kuģi.
6. pants
Riska pārvaldības stratēģija
1. Uz riska novērtējuma pamata katra attiecīgā dalībvalsts nosaka riska pārvaldības stratēģiju, kas vērsta uz atbilstības nodrošināšanu. Šāda stratēģija aptver piemērotu un izmaksu ziņā lietderīgu kontroles instrumentu un inspekcijas līdzekļu noteikšanu, aprakstu un piešķiršanu, ņemot vērā katra riska būtību un novērtēto pakāpi un mērķa kritēriju sasniegšanu.
2. Šā panta 1. punktā minēto riska pārvaldības stratēģiju koordinē reģionālā līmenī, izmantojot kopīgas resursu izmantošanas plānu, kā definēts Regulas (EK) Nr. 768/2005 2. panta c) punktā.
7. pants
Saikne ar kopīgas resursu izmantošanas plānu procedūrām
1. Kopīgas resursu izmantošanas plāna ietvaros katra attiecīgā dalībvalsts vajadzības gadījumā nosūta EFCA saskaņā ar 5. panta 3. punktu veiktā riska novērtējuma rezultātus un jo īpaši sarakstu ar novērtētajām riska pakāpēm un atbilstošajiem inspicēšanas mērķiem.
2. Attiecīgā gadījumā 1. punktā minēto riska pakāpju un mērķu sarakstus atjaunina, izmantojot informāciju, kas ievākta kopīgās inspekcijas un pārraudzības darbībās. EFCA tiek informēta uzreiz pēc katra atjauninājuma pabeigšanas.
3. EFCA izmanto no attiecīgajām dalībvalstīm saņemto informāciju, lai koordinētu riska pārvaldības stratēģiju reģionālā līmenī saskaņā ar 6. panta 2. punktu.
8. pants
Mērķa kritēriji
1. Neskarot mērķa kritērijus, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 1224/2009 I pielikumā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1005/2008 (5) 9. panta 1. punktā, Savienības līmeņa mērķa kritēriji “augsta” un “ļoti augsta” riska zvejas kuģiem un/vai citiem operatoriem ir izklāstīti II pielikumā.
2. Mērķa kritērijus “ļoti zema”, “zema” un “vidēja” riska zvejas kuģiem un/vai citiem operatoriem nosaka attiecīgās dalībvalstis, izmantojot nacionālās kontroles rīcības programmas, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1224/2009 46. pantā, un valsts pasākumus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1224/2009 95. panta 4. punktā.
3. Atkāpjoties no 1. un 2. punkta, dalībvalstis kā alternatīvu var piemērot atšķirīgus mērķa kritērijus, kas atspoguļo labāku atbilstību noteikumiem, ar nosacījumu, ka:
a) |
detalizēta zvejas darbību vai ar zveju saistītu darbību un ar noteikumu izpildi saistītu elementu analīze pamato vajadzību noteikt mērķa kritērijus, kas atspoguļo labāku atbilstību noteikumiem; |
b) |
kritēriji, kas atspoguļo labāku atbilstību noteikumiem, ir paziņoti Komisijai un tā 90 dienu laikā neiebilst pret tiem, kritēriji ir nediskriminējoši un neietekmē mērķus, prioritātes un uz risku balstītas procedūras, kas noteiktas īpašajā kontroles un inspekcijas programmā. |
4. Visus mērķa kritērijus izvērtē ik gadu, pamatojoties uz 13. panta 1. punktā minētajiem novērtēšanas ziņojumiem, un vajadzības gadījumā atbilstoši pārskata 13. panta 4. punktā minētās novērtēšanas ietvaros.
5. Attiecīgā gadījumā šajā pantā minētos mērķa kritērijus īsteno ar kopīgas resursu izmantošanas plānu.
III NODAĻA
ĪSTENOŠANA
9. pants
Sadarbība starp dalībvalstīm un ar trešām valstīm
1. Attiecīgās dalībvalstis sadarbojas īpašās kontroles un inspekcijas programmas īstenošanā.
2. Vajadzības gadījumā visas pārējās dalībvalstis sadarbojas ar attiecīgajām dalībvalstīm.
3. Dalībvalstis var sadarboties ar trešo valstu kompetentajām iestādēm, lai īstenotu īpašo kontroles un inspekcijas programmu.
10. pants
Kopīgas inspekcijas un pārraudzības darbības
1. Lai palielinātu savu valsts zivsaimniecības kontroles sistēmu efektivitāti, attiecīgās dalībvalstis veic kopīgas inspekcijas un pārraudzības darbības ūdeņos, kas ir to jurisdikcijā, un – attiecīgā gadījumā – to teritorijā. Attiecīgā gadījumā šādas darbības veic Regulas (EK) Nr. 768/2005 9. panta 1. punktā minēto kopīgas resursu izmantošanas plānu ietvaros.
2. Kopīgu inspekcijas un pārraudzības darbību veikšanai katra attiecīgā dalībvalsts:
a) |
nodrošina to, ka citu attiecīgo dalībvalstu amatpersonas uzaicina piedalīties kopīgās inspekcijas un pārraudzības darbībās; |
b) |
nosaka kopīgas operatīvās procedūras, ko piemēro pārraudzības kuģiem un lidaparātiem; |
c) |
vajadzības gadījumā izraugās kontaktpunktus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1224/2009 80. panta 5. punktā. |
3. Kopīgajās inspekcijas un pārraudzības darbībās var piedalīties amatpersonas un Savienības inspektori.
11. pants
Datu apmaiņa
1. Lai īstenotu īpašo kontroles un inspekcijas programmu, katra attiecīgā dalībvalsts nodrošina tiešu elektronisku Regulas (EK) Nr. 1224/2009 111. pantā un Īstenošanas regulas (ES) Nr. 404/2011 XII pielikumā minēto datu apmaiņu ar pārējām attiecīgajām dalībvalstīm un EFCA.
2. Šā panta 1. punktā minētie dati attiecas uz zvejas darbībām vai ar zveju saistītām darbībām, kas veiktas apgabalā vai apgabalos, kuros piemēro īpašo kontroles un inspekcijas programmu.
12. pants
Informācija
1. Kamēr nav pilnībā īstenota Regulas (EK) Nr. 1224/2009 XII sadaļas III nodaļa, katra attiecīgā dalībvalsts saskaņā ar šā lēmuma III pielikumā sniegto formātu elektroniski līdz 31. janvārim pēc katra kalendārā gada paziņo Komisijai un EFCA šādu informāciju par iepriekšējo gadu:
a) |
katras iepriekšējā gadā veiktās kontroles un/vai inspekcijas darbības identifikācija, datums un veids; |
b) |
katra tā zvejas kuģa (Savienības flotes reģistra numurs), transportlīdzekļa un/vai operatora (uzņēmuma nosaukums) identifikācija, kam piemēro kontroli un/vai inspekciju; |
c) |
vajadzības gadījumā – inspicētā zvejas rīka veids; un |
d) |
ja konstatēts viens vai vairāki smagi pārkāpumi:
|
2. Šā panta 1. punktā minēto informāciju paziņo saistībā ar katru kontroli un/vai inspekciju un turpina iekļaut un atjaunināt katrā ziņojumā, līdz darbības ir pabeigtas saskaņā ar attiecīgo dalībvalstu tiesību aktiem. Ja pēc smaga pārkāpuma konstatēšanas netiek veiktas nekādas darbības, pievieno paskaidrojumu.
13. pants
Novērtēšana
1. Katra attiecīgā dalībvalsts līdz tā gada 31. martam, kas seko attiecīgajam kalendāra gadam, Komisijai un EFCA nosūta novērtēšanas ziņojumu par to kontroles un inspekcijas darbību efektivitāti, kas veiktas saskaņā ar šo īpašo kontroles un inspekcijas programmu.
2. Šā panta 1. punktā minētajā novērtēšanas ziņojumā iekļauj vismaz to informāciju, kas uzskaitīta IV pielikumā. Attiecīgās dalībvalstis novērtēšanas ziņojumā var iekļaut arī citus pasākumus, piemēram, apmācības vai informatīvas sanāksmes, kas paredzētas, lai uzlabotu zvejas kuģu un citu operatoru atbilstību noteikumiem.
3. EFCA, sagatavojot gada novērtējumu par Regulas (EK) Nr. 768/2005 14. pantā minēto kopīgas resursu izmantošanas plānu efektivitāti, ņem vērā 1. punktā minētos novērtēšanas ziņojumus.
4. Komisija reizi gadā rīko Zvejniecības un akvakultūras komitejas sanāksmi, lai, pamatojoties uz 1. punktā minētajiem novērtēšanas ziņojumiem, novērtētu īpašās kontroles un inspekcijas programmas piemērotību, atbilstību un efektivitāti un tās vispārējo ietekmi uz zvejas kuģu un citu operatoru atbilstību noteikumiem. Attiecīgi var pārskatīt II pielikumā minētos mērķa kritērijus.
14. pants
Stāšanās spēkā
Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Briselē, 2013. gada 21. jūnijā
Komisijas vārdā –
priekšsēdētājs
José Manuel BARROSO
(1) OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.
(2) OV L 248, 22.9.2007., 1. lpp.
(3) OV L 112, 30.4.2011., 1. lpp.
(4) OV L 128, 21.5.2005., 1. lpp.
(5) OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.
I PIELIKUMS
RISKA NOVĒRTĒŠANAS PROCEDŪRAS
Katram zvejas kuģim, zvejas kuģu grupai, zvejas rīku kategorijai, operatoram un/vai ar zveju saistītai darbībai saistībā ar 1. pantā minētajiem dažādajiem krājumiem un apgabaliem veic kontroli un inspekcijas atbilstoši noteiktajam prioritātes līmenim. Prioritātes līmeni nosaka atkarībā no tā riska novērtējuma rezultātiem, ko veikusi katra attiecīgā dalībvalsts vai – vienīgi 5. panta 4. punkta piemērošanas nolūkā – jebkura cita dalībvalsts, pamatojoties uz turpmāk aprakstīto procedūru.
Riska apraksts (atkarībā no riska/zvejniecības/apgabala un pieejamajiem datiem) |
Rādītājs (atkarībā no riska/zvejniecības/apgabala un pieejamajiem datiem) |
Posms zvejas/tirdzniecības ķēdē (kad un kur rodas risks) |
Elementi, kas jāņem vērā (atkarībā no riska/zvejniecības/apgabala un pieejamajiem datiem) |
Riska gadījumu biežums (1) |
Iespējamās sekas (1) |
Riska pakāpe (1) |
(Piezīme: dalībvalstu noteiktajiem riskiem jāatbilst 3. pantā norādītajiem mērķiem) |
|
|
Nozvejas/izkrāvumu apjomi, sagrupēti pa zvejas kuģiem, krājumiem un zvejas rīkiem. Kvotas pieejamība zvejas kuģiem, sagrupēta pa zvejas kuģiem, krājumiem un zvejas rīkiem. Standarta kastu izmantošana. Izkrauto zvejas produktu tirgus cenas līmenis un svārstības (pirmā pārdošana). Iepriekš veikto inspekciju skaits un konstatēto pārkāpumu skaits attiecībā uz konkrēto zvejas kuģi un/vai citu operatoru. Ar ostu/atrašanās vietu/apgabalu un zvejas veidu saistītā pārkāpuma konteksts un/vai iespējamais apdraudējums. Jebkāda cita svarīga informācija vai ziņas. |
Bieži/vidēji bieži/reti/nebūtiski |
Smagas/ievērojamas/pieņemamas/maznozīmīgas |
Ļoti zema/zema/vidēja/augsta/ļoti augsta |
Piezīme. Jāizvērtē dalībvalstīm. Riska novērtējumā, pamatojoties uz iepriekšējo pieredzi un izmantojot visu pieejamo informāciju, ņem vērā to, cik liela ir noteikumu neievērošanas varbūtība un kādas būtu šādas neievērošanas iespējamās sekas.
II PIELIKUMS
MĒRĶA KRITĒRIJI
1. Jūrā veiktu inspekciju (attiecīgā gadījumā arī novērošanas no gaisa) intensitāte
Jūrā veiktās inspekcijās, ko veic zvejas kuģiem, kuri iesaistījušies mencas, reņģes, laša un brētliņas zvejā attiecīgajā apgabalā, ik gadu sasniedz šādus mērķa kritērijus (1), ja jūrā veiktās inspekcijas ir svarīgas, ņemot vērā posmu zvejas ķēdē, un ja tās ir riska pārvaldības stratēģijas daļa:
Kritēriji gadā (2) |
Novērtētā riska pakāpe zvejas kuģiem saskaņā ar 5. panta 2. punktu |
|
Augsta |
Ļoti augsta |
|
Zvejniecība |
Jūrā veiktas inspekcijas, ko piemēro vismaz 2,5 % zvejas reisu, kurus veic “augsta riska” zvejas kuģi, kas darbojas minētajā zvejniecībā |
Jūrā veiktas inspekcijas, ko piemēro vismaz 5 % zvejas reisu, kurus veic “ļoti augsta riska” zvejas kuģi, kas darbojas minētajā zvejniecībā |
2. Uz sauszemes veiktu inspekciju intensitāte (tai skaitā uz dokumentiem balstīta kontrole un inspekcijas ostās vai pirmās pārdošanas vietā)
Attiecībā uz inspekcijām, ko uz sauszemes veic zvejas kuģiem vai citiem operatoriem, kuri iesaistījušies mencas, reņģes, laša un brētliņas zvejā attiecīgajā apgabalā (tostarp uz dokumentiem balstītu kontroli un inspekcijām ostās vai pirmās pārdošanas vietā), ik gadu sasniedz šādus mērķa kritērijus (3), ja uz sauszemes veiktās inspekcijas ir svarīgas, ņemot vērā posmu zvejas/tirdzniecības ķēdē, un ja tās ir riska pārvaldības stratēģijas daļa:
Kritēriji gadā (4) |
Riska pakāpe zvejas kuģiem un/vai citiem operatoriem (pirmais pircējs) |
|
Augsta |
Ļoti augsta |
|
Zvejniecība |
Ostā veiktas inspekcijas, ko piemēro vismaz 10 % no kopējiem daudzumiem, kurus izkrāvuši “augsta riska” zvejas kuģi |
Ostā veiktas inspekcijas, ko piemēro vismaz 15 % no kopējiem daudzumiem, kurus izkrāvuši “ļoti augsta riska” zvejas kuģi |
Inspekcijas pēc izkraušanas vai pārkraušanas citā kuģī jo īpaši izmanto kā papildu kontrolpārbaudes mehānismu, lai pārliecinātos par tās informācijas ticamību, kas reģistrēta un paziņota saistībā ar nozveju un izkrāvumiem.
(1) Kuģiem, kuri jūrā vienā zvejas reisā pavada mazāk nekā 24 stundas, saskaņā ar riska pārvaldības stratēģiju mērķa kritērijus var samazināt uz pusi.
(2) Procentos izteikts augsta / ļoti augsta riska zvejas kuģu zvejas reisu skaits gadā attiecīgajā apgabalā.
(3) Kuģiem, kuri vienā izkraušanas reizē izkrauj mazāk nekā 10 tonnas, saskaņā ar riska pārvaldības stratēģiju mērķa kritērijus var samazināt uz pusi.
(4) Procentos izteikti daudzumi, kurus izkrāvuši augsta/ļoti augsta riska zvejas kuģi gadā.
III PIELIKUMS
PERIODISKA INFORMĀCIJA PAR ĪPAŠĀS KONTROLES UN INSPEKCIJAS PROGRAMMAS ĪSTENOŠANU
Formāts tās informācijas paziņošanai, kas saskaņā ar 12. pantu jāsniedz par katru inspekciju, kas jāiekļauj ziņojumā:
Elementa nosaukums |
Kods |
Apraksts un saturs |
Inspekcijas identifikācija |
II |
ISO 2 burtu valsts kods + 9 cipari, piemēram, DK201200000 |
Inspekcijas datums |
DA |
GGGG-MM-DD |
Inspekcijas vai kontroles veids |
IT |
Jūrā, uz sauszemes, transports, dokumenti (atzīmēt) |
Katra zvejas kuģa, transportlīdzekļa vai operatora identifikācija |
ID |
Zvejas kuģa Savienības flotes reģistra numurs, transportlīdzekļa identifikācija un/vai operatora uzņēmuma nosaukums |
Zvejas rīka veids |
GE |
Zvejas rīka kods atbilstīgi FAO Starptautiskajai zvejas rīku statistiskajai standartklasifikācijai |
Smags pārkāpums |
SI |
Y = jā, N = nē |
Atklāto smago pārkāpumu veids |
TS |
Norādīt konstatētā smagā pārkāpuma veidu, norādot numuru (kreisā sleja) Regulas (ES) Nr. 404/2011 XXX pielikumā. Turklāt smagos pārkāpumus, kas minēti Kontroles regulas 90. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā, attiecīgi apzīmē ar numuru “13”, “14” un “15” |
Pašreizējais stāvoklis attiecībā uz turpmākajām darbībām pēc pārkāpuma konstatēšanas |
FU |
Norādīt stāvokli: LIETA IR IZSKATĪŠANĀ, IR IESNIEGTA PĀRSŪDZĪBA vai LIETA IR PABEIGTA |
Naudassods |
SF |
Sods EUR, piemēram, 500 |
Konfiskācija |
SC |
NOZVEJA/ZVEJAS RĪKS fiziskas konfiskācijas gadījumā. Konfiscētās nozvejas/zvejas rīka vērtība EUR, piemēram, 10 000 |
Cits |
SO |
Ja tiek anulēta licence/atļauja, norādīt LI vai AU un dienu skaitu, piemēram, AU30 |
Punkti |
SP |
Piešķirto punktu skaits, piemēram, 12 |
Piezīmes |
RM |
Ja pēc smaga pārkāpuma nav veikti pasākumi, iemeslu paskaidrojums brīvā tekstā |
IV PIELIKUMS
NOVĒRTĒŠANAS ZIŅOJUMU SATURS
Novērtēšanas ziņojumos iekļauj vismaz šādu informāciju:
I. Veikto kontroles, inspekcijas un noteikumu izpildes darbību vispārīga analīze (katrai attiecīgajai dalībvalstij)
— |
Attiecīgās dalībvalsts noteikto risku apraksts un detalizēts riska pārvaldības stratēģijas saturs, tostarp izvērtēšanas un pārskatīšanas procesa apraksts. |
— |
Izmantoto kontroles un inspicēšanas instrumentu veidu un paredzēto inspicēšanas līdzekļu skaita/īpašās kontroles un inspekcijas programmas izpildē pieejamo līdzekļu skaita salīdzinājums, tostarp izmantošanas ilgums un apgabali. |
— |
Izmantoto kontroles un inspicēšanas instrumentu veidu un kontroles darbību un veikto inspekciju skaita (aizpildīt, pamatojoties uz informāciju, kas nosūtīta saskaņā ar III pielikumu) / konstatēto smago pārkāpumu skaita salīdzinājums un, ja iespējams, šādu pārkāpumu izdarīšanas iemesli. |
— |
Sankcijas, kas noteiktas par pārkāpumiem (aizpildīt, pamatojoties uz informāciju, kas nosūtīta saskaņā ar III pielikumu). |
— |
Citu darbību analīze (izņemot kontroli, inspekcijas un noteikumu izpildes darbības, piemēram, apmācības vai informatīvas sanāksmes), kas paredzētas, lai uzlabotu zvejas kuģu un/vai citu operatoru atbilstību noteikumiem (piemērs: izmantoto selektīvāku zvejas rīku skaits, mencas/mazuļu paraugu skaits utt.). |
II. Veikto kontroles, inspekcijas un noteikumu izpildes darbību detalizēta analīze (katrai attiecīgajai dalībvalstij)
1. |
Jūrā veikto inspekcijas darbību (attiecīgā gadījumā arī novērošanas no gaisa) analīze, konkrētāk:
|
2. |
Uz sauszemes veikto inspekcijas darbību analīze (tostarp uz dokumentiem balstīta kontrole un inspekcijas ostās vai pirmās pārdošanas laikā, vai pārkraušanas laikā), konkrētāk:
|
3. |
Atbilstības līmeņos izteikto mērķa kritēriju analīze (attiecīgā gadījumā), konkrētāk:
|
4. |
Citu inspekcijas un kontroles darbību analīze: pārkraušana citā kuģī, novērošana no gaisa, imports/eksports utt., kā arī citas darbības, piemēram, apmācības vai informatīvas sanāksmes), kas paredzētas, lai uzlabotu zvejas kuģu un/vai citu operatoru atbilstību noteikumiem. |
III. Priekšlikums(-i) veikto kontroles, inspekcijas un noteikumu izpildes darbību efektivitātes uzlabošanai (katrai attiecīgajai dalībvalstij)