EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52011PC0821
Proposal for a REGULATION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL on common provisions for monitoring and assessing draft budgetary plans and ensuring the correction of excessive deficit of the Member States in the euro area
Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl euro zonos valstybių narių biudžeto planų projektų stebėsenos bei vertinimo ir perviršinio deficito padėties ištaisymo užtikrinimo bendrųjų nuostatų
Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl euro zonos valstybių narių biudžeto planų projektų stebėsenos bei vertinimo ir perviršinio deficito padėties ištaisymo užtikrinimo bendrųjų nuostatų
/* KOM/2011/0821 galutinis - 2011/0386 (COD) */
Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl euro zonos valstybių narių biudžeto planų projektų stebėsenos bei vertinimo ir perviršinio deficito padėties ištaisymo užtikrinimo bendrųjų nuostatų /* KOM/2011/0821 galutinis - 2011/0386 (COD) */
2011/0386 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl euro zonos valstybių narių
biudžeto planų projektų stebėsenos bei vertinimo ir perviršinio
deficito padėties ištaisymo užtikrinimo bendrųjų nuostatų EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS
TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 136 straipsnį
kartu su 121 straipsnio 6 dalimi, atsižvelgdami į Europos Komisijos
pasiūlymą, atsižvelgdami į Europos Centrinio Banko
nuomonę, teisės akto pasiūlymą perdavus
nacionaliniams parlamentams, laikydamiesi įprastos
teisėkūros procedūros, kadangi: (1)
Sutartyje reikalaujama, kad valstybės
narės laikytų savo ekonominę politiką bendro intereso
reikalu ir kad biudžeto politika būtų grindžiama poreikiu turėti
patikimus viešuosius finansus ir kad jų ekonominė politika
nekeltų pavojaus tinkamam Ekonominės ir pinigų sąjungos
veikimui; (2)
Stabilumo ir augimo pakte, visų pirma 1997 m.
liepos 7 d. Reglamente (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės
priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei
koordinavimo[1]
ir 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio
deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo[2], skirtuose biudžetinei drausmei
visoje Sąjungoje užtikrinti, nustatyta perviršinio valdžios sektoriaus
deficito prevencijos ir ištaisymo sistema. Ji buvo toliau sustiprinta Europos
Parlamento ir Tarybos reglamentu Nr. …/2011, kuriuo iš dalies keičiamas
Reglamentas (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros
stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo, ir
Reglamentu (ES) Nr. …/2011, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB)
Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo
paspartinimo ir paaiškinimo. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr.
…/2011 dėl veiksmingos biudžeto priežiūros įvedimo euro zonoje
buvo numatyta veiksmingų, prevencinių laipsniškų
įgyvendinimo priemonių, kurių forma – finansinės sankcijos
valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro, sistema; (3)
Stabilumo ir augimo pakto pakeitimais stiprinamas
vadovavimas ir didinamos valstybių narių, kurių valiuta yra
euro, paskatos parengti ir įgyvendinti apdairią biudžeto
politiką, tuo pačiu vengiant perviršinio valdžios sektoriaus deficito
susidarymo. Vadovaujantis šiomis nuostatomis sukurta stipresnė
Sąjungos lygio nacionalinės ekonominės politikos priežiūros
sistema; (4)
siekiant užtikrinti tinkamą Ekonominės ir
pinigų sąjungos veikimą, Sutartimi leidžiama euro zonoje imtis
specialių priemonių, kuriomis nustatomi griežtesni reikalavimai nei
visoms kitoms valstybėms narėms taikomos nuostatos; (5)
tvirti valstybės finansai geriausiai
užtikrinami planavimo etape, o didelės klaidos turėtų būti
nustatytos kuo anksčiau. Valstybėms narėms naudingas ne tik
pagrindinių principų ir biudžeto tikslų nustatymas, bet ir
suderinta jų biudžeto politikos stebėsena; (6)
nustačius bendrą valstybių
narių, kurių valiuta yra euro, biudžeto tvarkaraštį,
turėtų būti geriau suderinti pagrindiniai nacionalinių
biudžetų rengimo veiksmai ir taip didinamas Europos biudžeto politikos
koordinavimo semestro veiksmingumas. Priėmus bendrą biudžeto
tvarkaraštį turėtų didėti sinergija, nes bus palengvintas
valstybių narių, kurių valiuta yra euro, politikos koordinavimas
ir užtikrinta, kad Tarybos ir Komisijos rekomendacijos būtų tinkamai
integruotos į nacionalinį biudžeto priėmimo procesą; (7)
faktai rodo taisyklėmis grindžiamų
fiskalinių sistemų veiksmingumą palaikant patikimą ir
tvarią fiskalinę politiką. Nacionalinių fiskalinių
taisyklių, atitinkančių Sąjungos lygiu nustatytus biudžeto
tikslus, įvedimas turėtų būti esminis elementas,
užtikrinant Stabilumo ir augimo pakto nuostatų laikymąsi. Visų
pirma, valstybės narės turėtų įsivesti
struktūrinio subalansuoto biudžeto taisykles, kuriomis į
nacionalinę teisę būtų perkelti pagrindiniai Sąjungos
fiskalinės sistemos principai. Šis perkėlimas turėtų
būti vykdomas nustatant privalomas taisykles, pageidautina, konstitucinio
pobūdžio, taip parodant tvirtą nacionalinių valdžios
institucijų įsipareigojimą vykdyti Stabilumo ir augimo
paktą; (8)
neobjektyvios ir nerealistiškos
makroekonominės ir biudžeto prognozės gali gerokai sumažinti biudžeto
planavimo veiksmingumą, todėl galiausiai gali būti sunku vykdyti
įsipareigojimą laikytis biudžetinės tvarkos. Nepriklausomų
institucijų prognozėse gali būti pateiktos objektyvios ir
realistiškos makroekonominės prognozės; (9)
tokia palaipsniui griežtinama priežiūra
papildys esamas Stabilumo ir augimo pakto nuostatas ir sustiprins
valstybių narių, kurių valiuta yra euro, biudžetinės
tvarkos priežiūrą. Tokia palaipsniui griežtinama stebėsenos
procedūra turėtų pagerinti biudžeto rezultatus visų
valstybių narių, kurių valiuta yra euro, naudai. Kaip
palaipsniui griežtinamos procedūros dalis, atidesnė stebėsena
yra visų pirma naudinga valstybėms narėms, kurioms taikoma
perviršinio deficito procedūra; (10)
kaip parodė valstybės skolos krizė,
ir visų pirma poreikis imtis finansinės pagalbos priemonių,
visos valstybės narės, kurių valiuta yra euro, patiria
stipresnį savo biudžeto politikos šalutinį poveikį. Kiekviena iš
valstybių narių, kurių valiuta yra euro, turėtų
pasikonsultuoti su Komisija ir su kitomis valstybėmis narėmis,
kurių valiuta yra euro, prieš priimdamos kokius nors svarbius
fiskalinės politikos reformų planus, kurie gali turėti šalutinį
poveikį, kad būtų galima įvertinti galimą jų
poveikį visai euro zonai. Jos turėtų laikyti savo biudžeto
planus bendru interesu ir iš anksto pateikti juos Komisijai stebėsenos
tikslais, kol tie planai netapo privalomais. Komisija turėtų
turėti galimybę prireikus pateikti savo nuomonę apie biudžeto plano
projektą, į kurią valstybė narė ir visų pirma
biudžeto institucijos raginamos atsižvelgti priimant biudžeto
įstatymą. Tokia nuomonė turėtų užtikrinti, kad
Sąjungos politinės gairės biudžeto srityje būtų
tinkamai integruotos rengiant nacionalinius biudžetus. Visų pirma, ši
nuomonė turėtų apimti įvertinimą, ar biudžeto planuose
tinkamai atsižvelgta į rekomendacijas biudžeto srityje, pateiktas
įgyvendinant Europos semestrą. Komisija turėtų būti
pasirengusi pristatyti savo nuomonę atitinkamos valstybės narės
parlamentui, šiam paprašius. Tai, kaip buvo atsižvelgta į šią
nuomonę, turėtų būti įtraukta į vertinimą,
dėl kurio (jei ir kada tenkinamos sąlygos) priimamas sprendimas
atitinkamai valstybei narei taikyti perviršinio deficito procedūrą,
ir faktas, kad gavus išankstinę Komisijos rekomendaciją nebuvo imtasi
jokių tolesnių veiksmų turėtų būti laikomas
sunkinančia aplinkybe. Taip pat, remdamasi Komisijos atliktu bendru
planų įvertinimu, Eurogrupė turėtų aptarti euro zonos
biudžeto būklę ir perspektyvas; (11)
valstybės narės, kurių valiuta yra
euro ir kurioms taikoma perviršinio deficito procedūra, turėtų
būti stebimos atidžiau, siekiant užtikrinti, kad perviršinio deficito
padėtis būtų visiškai ir laiku ištaisyta. Atidesnė
stebėsena turėtų užtikrinti ankstyvą bet kokių
nukrypimų nuo Tarybos rekomendacijų ištaisyti perviršinio deficito
padėtį pašalinimą. Tokia stebėsena turėtų
papildyti Reglamento (EB) Nr. 1467/97 nuostatas. Tokios atidesnės
stebėsenos sąlygos turėtų būti laipsniškai
keičiamos, priklausomai nuo to, kuris procedūros etapas taikomas
valstybei narei, kaip numatyta Sutarties 126 straipsnyje; (12)
vykdant atidesnę valstybių narių,
kurioms taikoma perviršinio deficito procedūra, stebėseną
turėtų būti galima nustatyti riziką, kad valstybė
narė nesilaikys perviršinio deficito padėties ištaisymo termino.
Nustačius tokią riziką, Komisija turėtų pateikti
valstybei narei rekomendaciją per tam tikrą laiką imtis
priemonių; ši rekomendacija turėtų būti pristatyta
atitinkamos valstybės narės parlamentui, šiam paprašius. Dėl šio
įvertinimo turėtų būti galima greitai pašalinti bet kokius
veiksnius, dėl kurių kyla rizika, kad perviršinio deficito
padėtis nebus ištaisyta per nustatytą terminą. Komisijos
rekomendacijos laikymosi įvertinimas turėtų būti nuolatinio
Komisijos vykdomo veiksmingų perviršinio deficito padėties ištaisymo
priemonių vertinimo dalis. Priimdama sprendimą dėl to, ar buvo
imtasi veiksmingų priemonių perviršinio deficito padėčiai
ištaisyti, Taryba turėtų atsižvelgti į tai, ar valstybė
narė vykdė Komisijos rekomendaciją; (13)
siekiant stiprinti Sąjungos institucijų,
visų pirma Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos, dialogą ir
užtikrinti didesnį skaidrumą ir atsiskaitomybę, kompetentingas
Europos Parlamento komitetas gali valstybei narei, kuriai skirta Komisijos rekomendacija,
suteikti galimybę pasikeisti nuomonėmis, PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ: I skyrius Bendrosios
nuostatos 1 straipsnis
Dalykas ir taikymo sritis 1. Šiuo reglamentu nustatomos
atidesnės biudžeto politikos stebėsenos euro zonoje nuostatos: (a)
papildant Europos semestrą, kaip
apibrėžta Reglamento Nr. 1466/97 2a straipsnyje, bendru biudžeto
tvarkaraščiu; (b)
papildant biudžeto politikos daugiašalės
priežiūros sistemą, veikiančią pagal Reglamentą (EB)
Nr. 1466/97, papildomais stebėsenos reikalavimais, siekiant užtikrinti,
kad Sąjungos politikos rekomendacijos biudžeto srityje būtų
tinkamai integruotos rengiant nacionalinius biudžetus; (c)
papildant valstybės narės perviršinio
deficito padėties ištaisymo procedūrą, nustatytą Sutarties
126 straipsniu ir Reglamentu (EB) Nr. 1467/97, atidesne valstybių
narių, kurioms taikoma perviršinio deficito procedūra, biudžeto
politikos stebėsena, siekiant užtikrinti tvarų perviršinio deficito
padėties ištaisymą laiku. 2. Šis reglamentas taikomas
valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro. 2 straipsnis
Sąvokų apibrėžtys 1. Šiame
reglamente vartojamų terminų apibrėžtys: (1)
nepriklausoma fiskalinė taryba – įstaiga,
kuriai suteiktas funkcinis savarankiškumas valstybės narės
fiskalinių valdžios institucijų, atsakingų už nacionalinių
fiskalinių taisyklių įgyvendinimo stebėseną,
atžvilgiu; (2)
nepriklausomos makroekonominės prognozės
– makroekonominės ir (arba) biudžeto prognozės, parengtos
nepriklausomos įstaigos arba įstaigos, kuriai suteiktas funkcinis
savarankiškumas valstybės narės fiskalinių valdžios
institucijų atžvilgiu; (3)
„vidutinės trukmės biudžeto sistema“
vartojama Tarybos direktyvos […/…] 2 straipsnio e punkte nustatyta reikšme; (4)
„stabilumo programa“ vartojama Reglamento (EB)
1466/97 3 straipsnyje nustatyta reikšme; (5)
„valdžios sektorius“ ir „deficitas“ vartojami
Protokolo (Nr. 12) dėl perviršinio deficito procedūros, pridedamo
prie Europos Sąjungos sutarties ir prie Sutarties dėl Europos
Sąjungos veikimo, 2 straipsnyje nustatyta reikšme. 2. Taip pat taikoma valdžios
sektoriaus ir valdžios sektoriaus subsektorių apibrėžtis, pateikta
Reglamento (EB) Nr. 2223/96 A priedo 2.70 punkte. II skyrius Bendros biudžeto nuostatos 3 straipsnis
Bendras biudžeto tvarkaraštis 1. Valstybės narės
kasmet ne vėliau kaip balandžio 15 d. kartu su stabilumo programomis
viešai paskelbia savo vidutinės trukmės fiskalinius planus,
atitinkančius jų vidutinės trukmės biudžeto sistemą,
paremtus nepriklausoma makroekonomine prognoze. 2. Valdžios sektoriaus biudžeto
įstatymo projektai kartu su nepriklausomomis makroekonominėmis
prognozėmis, kuriomis jie yra grindžiami, paskelbiami viešai ne
vėliau kaip kiekvienų metų spalio 15 d. 3. Valdžios sektoriaus biudžeto
įstatymai patvirtinami ir paskelbiami viešai ne vėliau kaip
kiekvienų metų gruodžio 31 d. 4 straipsnis
Biudžeto balanso taisyklės ir nepriklausoma nacionalinė
fiskalinė taryba 1. Valstybės narės
įsiveda biudžeto balanso skaitines fiskalines taisykles, pagal kurias
į nacionalinius biudžeto procesus įtraukiamas jų vidutinės
trukmės biudžeto tikslas, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1466/97 2a
straipsnyje. Tokios taisyklės apima visą valdžios sektorių ir
yra privalomojo, pageidautina, konstitucinio, pobūdžio. 2. Valstybės narės
įsteigia nepriklausomą fiskalinę tarybą 1 dalyje
nurodytų nacionalinių fiskalinių taisyklių įgyvendinimui
stebėti. III skyrius Valstybių narių biudžeto
planų projektų stebėsena ir vertinimas 5 straipsnis
Stebėsenos reikalavimai 1. Valstybės narės
kasmet ne vėliau kaip spalio 15 d. pateikia Komisijai ir Eurogrupei
ateinančių metų biudžeto plano projektą. 2. Tuo pačiu metu biudžeto
plano projektas skelbiamas viešai. 3. Biudžeto plano projekte
pateikiama tokia ateinančių metų informacija: (a)
planuojamas valdžios sektoriaus biudžeto balansas,
išreikštas procentine bendrojo vidaus produkto (BVP) dalimi, išskaidytas pagal
valdžios sektoriaus subsektorius; (b)
išlaidų ir pajamų projekcijos tuo atveju,
jei politika nesikeis, išreikštos procentine valdžios sektoriaus BVP dalimi, ir
pagrindinės jų dalys; (c)
planuojamos išlaidos ir pajamos, išreikštos
procentine valdžios sektoriaus BVP dalimi, ir pagrindinės jų dalys,
atsižvelgiant į valdžios sektoriaus išlaidų, atėmus diskrecines
pajamų didinimo priemones, augimo tendencijų nustatymo sąlygas
ir kriterijus pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalį; (d)
išsamus priemonių, įtrauktinų į
ateinančių metų biudžetą, aprašymas ir dokumentais
patvirtintas kiekybinis įvertinimas, siekiant panaikinti
atotrūkį tarp c punkte nurodytų tikslų ir pagal b punktą
pateiktų projekcijų, jei politika nesikeis. Priemonių,
kurių numatomas biudžeto poveikis mažesnis negu 0,1 % BVP, aprašymas
gali būti mažiau išsamus. Ypatingas dėmesys skiriamas svarbiausiems
fiskalinės politikos reformos planams ir galimam šalutiniam poveikiui,
kurį patirtų kitos valstybės narės, kurių valiuta yra
euro. (e)
pagrindinės prielaidos dėl tikėtinos
ekonominės plėtros ir svarbių ekonomikos kintamųjų,
kurie yra svarbūs siekiant biudžeto tikslų. Šios prielaidos
grindžiamos nepriklausoma makroekonomikos augimo prognoze; (f)
prireikus, papildoma informacija apie tai, kaip bus
įgyvendintos galiojančios atitinkamai valstybei narei skirtos
rekomendacijos biudžeto srityje pagal Sutarties 121 straipsnį. 4. Kai biudžeto tikslai,
pateikti biudžeto plano projekte pagal 3 dalies a ir c punktus arba
projekcijas, kai politika nesikeičia, skiriasi nuo tų, kurie buvo
pateikti naujausioje stabilumo programoje, tie skirtumai turi būti deramai
paaiškinti. 5. Kai Komisija nustato itin
rimtus Stabilumo ir augimo pakte nustatytų biudžeto politikos
įpareigojimų nevykdymo atvejus, per dvi savaites nuo biudžeto plano
projekto pateikimo ji paprašo atitinkamos valstybės narės pateikti
persvarstytą biudžeto plano projektą. Šis prašymas skelbiamas viešai.
Biudžeto plano projekto persvarstymo atveju
taikomos 2–4 dalys. 6. Komisija patikslina 1 dalyje
nurodyto biudžeto plano projekto turinį. 6 straipsnis Biudžeto
plano projekto vertinimas 1. Jei reikia, Komisija iki
lapkričio 30 d. priima nuomonę dėl biudžeto plano projekto. 2. Komisijos nuomonė
skelbiama viešai, ir atitinkamos valstybės narės parlamento prašymu
Komisija ją pristato atitinkamam parlamentui. 3. Komisija atlieka bendrą
visos euro zonos biudžeto būklės ir perspektyvų
įvertinimą. Šis įvertinimas skelbiamas viešai. 4. Eurogrupė nagrinėja
Komisijos nuomonę dėl visos euro zonos nacionalinių biudžeto
planų ir biudžeto būklės bei perspektyvų remdamasi bendru
Komisijos atliktu įvertinimu pagal 3 dalį. Šis įvertinimas
skelbiamas viešai. IV skyrius Perviršinio deficito padėties
ištaisymo užtikrinimas 7 straipsnis
Atidesnė valstybių narių, kurioms taikoma perviršinio deficito
procedūra, stebėsena 1. Tarybai pagal Sutarties 126
straipsnio 6 dalį nusprendus, kad valstybėje narėje yra
susidaręs perviršinis deficitas, atitinkamai valstybei narei taikomos šio
straipsnio 2–5 dalys, kol perviršinio deficito procedūra bus nutraukta. 2. Valstybė narė,
kuriai taikoma atidesnė stebėsena, nedelsdama atlieka išsamų
metinio valdžios sektoriaus ir jo subsektorių biudžeto vykdymo
įvertinimą. Įvertinime taip pat turi būti aprašyta
finansinė rizika, susijusi su valstybės įmonėmis ir
viešųjų pirkimų sutartimis, jei jos gali turėti įtakos
perviršinio deficito susidarymui. Tokio įvertinimo rezultatai
įtraukiami į veiksmų, kurių imtasi perviršinio deficito padėčiai
ištaisyti, ataskaitą, teikiamą pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3
straipsnio 4a dalį arba 5 straipsnio 1a dalį. 3. Valstybė narė
reguliariai teikia ataskaitas Komisijai ir Ekonomikos ir finansų komitetui
arba kuriam nors pakomitečiui, kurį pastarasis gali nurodyti tuo
tikslu, apie metinio valdžios sektoriaus ir jo subsektorių biudžeto
vykdymą, diskrecinių priemonių poveikį biudžetui tiek
išlaidų, tiek pajamų srityje, valdžios sektoriaus išlaidų ir
pajamų tikslus, taip pat pateikia informaciją apie priimtas priemones
ir apie numatytų tikslams pasiekti skirtų priemonių
pobūdį. Ši ataskaita skelbiama viešai. Komisija patikslina šioje dalyje nurodytos
ataskaitos turinį. 4. Jei atitinkamai valstybei
narei skirta Tarybos rekomendacija pagal Sutarties 126 straipsnio 7 dalį,
ataskaita pagal šio straipsnio 3 dalį pirmą kartą
pateikiamą po 6 mėnesių nuo pradinės ataskaitos, numatytos
Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 4a dalyje, ir vėliau kas 6
mėnesius. 5. Jei atitinkamai valstybei
narei pateiktas Tarybos įspėjimas pagal Sutarties 126 straipsnio 9
dalį, ataskaitoje pagal šio straipsnio 3 dalį taip pat pateikiama
informacija apie veiksmus, kurių imtasi konkrečioms Tarybos
rekomendacijoms įgyvendinti. Ji pirmą kartą pateikiama po 3
mėnesių nuo pradinės ataskaitos, numatytos Reglamento (EB) Nr.
1467/97 5 straipsnio 1a dalyje, ir vėliau kas ketvirtį. 6. Komisijai paprašius ir per
jos nustatytą terminą valstybė narė, kuriai taikoma
atidesnė stebėsena: (a)
atlieka išsamų nepriklausomą valdžios
sektoriaus sąskaitų auditą, vykdomą koordinuojant su
nacionalinėmis aukščiausiomis audito institucijomis, siekiant
įvertinti šių viešųjų sąskaitų patikimumą,
išsamumą ir tikslumą perviršinio deficito procedūros tikslais,
ir pateikia apie jį ataskaitą. Komisija (Eurostatas) įvertina
atitinkamos valstybės narės pateiktų duomenų kokybę
pagal Reglamentą (EB) Nr. 679/2010[3]; (b)
teikia papildomą informaciją,
reikalingą pažangai, padarytai siekiant ištaisyti perviršinio deficito
padėtį, stebėti. 8 straipsnis
Valstybės narės, kurioms kyla pavojus neįvykdyti
įsipareigojimų pagal perviršinio deficito procedūrą 1. Vertindama, ar yra pavojus,
kad bus nesilaikoma nustatytos perviršinio deficito padėties ištaisymo
termino, kaip nustatyta dabartinėje Tarybos rekomendacijoje pagal
sutarties 126 straipsnio 7 dalį arba Tarybos įspėjime pagal Sutarties
126 straipsnio 9 dalį, Komisija remiasi valstybių narių
ataskaitomis pagal šio reglamento 7 straipsnio 3 dalį. 2. Kai egzistuoja pavojus, kad
bus nesilaikoma nustatytos perviršinio deficito padėties ištaisymo
termino, Komisija teikia atitinkamai valstybei narei rekomendaciją imtis
tolesnių priemonių, laikantis terminų, suderintų su 1
dalyje nurodyto perviršinio deficito padėties ištaisymo terminu. Komisijos
rekomendacija skelbiama viešai, ir atitinkamos valstybės narės parlamento
prašymu Komisija ją pristato atitinkamam parlamentui. 3. Per 2 dalyje nurodytoje
Komisijos rekomendacijoje nustatytą laiką atitinkama valstybė
narė pateikia Komisijai ataskaitą apie priemones, priimtas
atsižvelgiant į šią rekomendaciją, ir 7 straipsnio 3 dalyje
numatytą ataskaitą. Į ataskaitą įtraukiamas visų
taikytų diskrecinių priemonių poveikis biudžetui, valdžios
sektoriaus išlaidų ir pajamų tikslai, informacija apie priimtas
priemones ir numatytų tikslams pasiekti skirtų priemonių, taip pat
informacija apie kitus veiksmus, kurių imtasi atsižvelgiant į
Komisijos rekomendaciją. Ataskaita skelbiama viešai. 4. Kompetentingas Europos
Parlamento komitetas gali pasiūlyti valstybei narei, kuriai skirta
rekomendacija pagal 2 dalį, pasikeisti nuomonėmis pagal Reglamento
(EB) Nr. 1467/97 2a straipsnį. 5. Remdamasi 3 dalyje nurodyta
ataskaita Komisija įvertina, ar valstybė narė laikėsi
rekomendacijų, pateiktų pagal 2 dalį. 9 straipsnis
Poveikis perviršinio deficito procedūrai 1. Į tai, kiek atitinkama
valstybė narė atsižvelgė į 6 straipsnio 1 dalyje nurodytą
nuomonę, atsižvelgia: (a)
Komisija, rengdama ataskaitą pagal Sutarties
126 straipsnio 3 dalį ir rekomenduodama įnešti nepalūkaninį
indėlį pagal Reglamento (EB) Nr. XXX/2011 5 straipsnį; (b)
Taryba, priimdama sprendimą, ar yra
susidaręs perviršinis deficitas pagal Sutarties 126 straipsnio 6
dalį. 2. Šio reglamento 7 ir 8
straipsniuose nustatyta atidesnė stebėsena yra atitinkamos
valstybės narės veiksmų, kurių ji imasi atsižvelgdama
į rekomendacijas, pateiktas pagal Sutarties 126 straipsnio 7 dalį,
arba įspėjimus, pateiktus pagal Sutarties 126 straipsnio 9 dalį,
siekiant ištaisyti perviršinio deficito padėtį, įprastos
stebėsenos, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 1467/97 10 straipsnio 1
dalyje, įgyvendinimo dalis. 3. Nagrinėdama, ar buvo
imtasi veiksmingų priemonių atsižvelgiant į rekomendacijas,
pateiktas pagal Sutarties 126 straipsnio 7 dalį arba įspėjimus,
pateiktus pagal Sutarties 126 straipsnio 9 dalį, Komisija atsižvelgia
į šio reglamento 8 straipsnio 5 dalyje nurodytą įvertinimą
ir prireikus rekomenduoja Tarybai priimti galimus sprendimus pagal Sutarties
126 straipsnio 8 dalį arba 126 straipsnio 11 dalį. 10 straipsnis
Reglamento Nr. XXX dėl valstybių narių, kurios turi didelių
finansinio stabilumo euro zonoje sunkumų arba kurioms tokie sunkumai
gresia, ekonominės ir biudžeto priežiūros griežtinimo atitikimas Valstybėms narėms, kurioms taikoma
makroekonominio koregavimo programa pagal Reglamento Nr. XXX 6 straipsnį,
šio Reglamento 5 ir 7 straipsnio netaikomi. V skyrius Baigiamosios nuostatos 11 straipsnis
Peržiūra 1. Iki [tos pačios datos,
kuri nurodyta Sankcijų reglamento 13 straipsnyje] ir vėliau kas
penkis metus Komisija skelbia šio reglamento taikymo ataskaitą. Toje ataskaitoje, inter alia,
įvertinama: (a)
šio reglamento veiksmingumas; (b)
pažanga, padaryta užtikrinant glaudesnį
valstybių narių ekonominės politikos koordinavimą ir
tvarią ekonominės veiklos rezultatų konvergenciją pagal
Sutartį. 2. Kai reikia, prie 1 dalyje
nurodytos ataskaitos pridedamas šio reglamento pakeitimų pasiūlymas. 3. Ši ataskaita perduodama
Europos Parlamentui ir Tarybai. 12 straipsnis
Pereinamojo laikotarpio nuostatos 1. Šis reglamentas taikomas
valstybėms narėms, kurioms reglamento įsigaliojimo metu jau
taikoma perviršinio deficito procedūra. 2. Nukrypstant nuo 1 dalies
nuostatų, 7 straipsnio 2 dalis netaikoma valstybėms narėms,
dėl kurių Taryba jau priėmė sprendimą, kad buvo imtasi
veiksmingų priemonių pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 4 straipsnio 2
dalį ir 6 straipsnio 1 dalį. 3. Valstybės narės
įgyvendina 4 straipsnio nuostatas ne vėliau kaip iki [6 mėnesiai
nuo šio reglamento priėmimo]. 13 straipsnis
Įsigaliojimas Šis reglamentas įsigalioja
dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos
oficialiajame leidinyje. Šis reglamentas pagal Sutartis privalomas visas ir tiesiogiai taikomas
valstybėse narėse. Priimta Briuselyje Europos Parlamento vardu Tarybos
vardu Pirmininkas Pirmininkas [1] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. [2] OL L 209, 1997 8 2, p. 6. [3] OL L 198, 2010 7 30, p. 1.