EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52022XC1104(02)
Commission Notice Synergies between Horizon Europe and ERDF programmes 2022/C 421/03
Komisijos Pranešimas Programos „Europos horizontas“ ir ERPF programų sinergija 2022/C 421/03
Komisijos Pranešimas Programos „Europos horizontas“ ir ERPF programų sinergija 2022/C 421/03
C/2022/7307
OL C 421, 2022 11 4, p. 7–51
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
2022 11 4 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
C 421/7 |
KOMISIJOS PRANEŠIMAS
Programos „Europos horizontas“ ir ERPF programų sinergija
(2022/C 421/03)
Turinys
ĮVADAS | 8 |
SINERGIJOS RŪŠYS | 9 |
1. |
Pažangumo ženklas | 9 |
2. |
Perkėlimai iš ERPF į programą „Europos horizontas“ | 14 |
3. |
Kaupiamasis finansavimas | 18 |
4. |
Europos partnerystės | 23 |
5. |
Jungtinis finansavimas (susiejimas) | 32 |
6. |
Pradinės ir galutinės grandies sinergija | 33 |
1 PRIEDAS | 36 |
2 PRIEDAS | 39 |
3 PRIEDAS | 41 |
ĮVADAS
2021–2027 m. reguliavimo sistema, kuria reglamentuojami sanglaudos politikos fondai, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas, ir fondai, kuriems taikomas tiesioginis valdymas, sudaro sąlygas sustiprinti šių dviejų rūšių ES finansavimo sinergiją (1).
Atitinkami mechanizmai yra pažangumo ženklai, perkėlimai, kaupiamasis finansavimas (kuris taip pat gali būti naudojamas bendrai finansuojamoms ir institucionalizuotosioms Europos partnerystėms pagal programą „Europos horizontas“ remti) ir parama susiejimui. Šiame rekomendaciniame dokumente aptariami šie mechanizmai ir pradinės ir (arba) galutinės grandies sinergija.
Jo tikslas – apibrėžti naujas galimybes, prieinamas sanglaudos politikos programų vadovaujančiosioms institucijoms (toliau – VI), nacionalinėms programos „Europos horizontas“ kontaktinėms institucijoms ir programos „Europos horizontas“ projektų rengėjams ir (arba) pareiškėjams. Šiuo dokumentu taip pat siekiama palengvinti naudojimąsi ankstesnėje pastraipoje minėtais atitinkamais mechanizmais. Jame daugiausia dėmesio skiriama programos „Europos horizontas“ ir Europos regioninės plėtros fondo (toliau – ERPF) programų sinergijai (2).
Sinergijos veiklos (operatyvinis) aspektas yra ne mažiau svarbus ir papildo strateginį aspektą, atsižvelgiant į didžiulę šioje srityje padarytą pažangą priimant teisės aktus 2021–2027 m. laikotarpiui. Nuolatinis valstybių narių valdžios institucijų, dalyvaujančių sanglaudos politikos programose ir įgyvendinant programą „Europos horizontas“, keitimasis nuomonėmis apie sinergiją prisidėtų prie informuotumo apie sinergijos teikiamas galimybes didinimą valstybėse narėse.
ES lygmens strateginės aplinkybės
ES politikos prioritetas – skatinti inovatyvią, pažangią ir tvarią ekonomikos transformaciją, puoselėti mokslinių tyrimų ir inovacijų (toliau – MTI) kompetenciją, kartu mažinant ir įveikiant nuolatinį atotrūkį inovacijų srityje (atotrūkį tarp valstybių narių privačiojo ir viešojo sektorių gebėjimų diegti inovacijas). Programa „Europos horizontas“ ir ERPF yra pagrindinės ES priemonės, padedančios siekti šių tarpusavyje susijusių tikslų.
Programa „Europos horizontas“ sutelkta į pažangių MTI rėmimą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 179 straipsnį. Sanglaudos politika siekiama skatinti ir remti bendrą darnų valstybių narių ir jų regionų vystymąsi pagal SESV 174 straipsnį, visų pirma mažinant regioninius skirtumus. Toliau pateiktame paveiksle pavaizduoti pagrindiniai struktūriniai paramos MTI pagal programą „Europos horizontas“ ir sanglaudos politiką elementai.
Pastaraisiais metais Komisija daug dėmesio skyrė sanglaudos politikos ir programos „Europos horizontas“ suartinimui, ypač ruošdamasi 2021–2027 m. laikotarpiui. Taip siekiama sustiprinti abiejų politikos sričių poveikį kuriant papildomumą, ypač mažiau išsivysčiusiuose ir periferiniuose regionuose. Skatinant integruotą požiūrį ir stiprinant šių pagrindinių ES priemonių (ir jų atitinkamų ramsčių bei politikos tikslų) sinergiją, galima sukurti naujas visoms pusėms naudingas situacijas. Pavyzdžiui, galima skatinti tvarią ir pažangią regioninę ekonominę plėtrą, kartu gerinant bendrą ES inovacijų ekosistemą, kad būtų geriau reaguojama į pagrindinius visuomenės uždavinius ir plėtojamos pagrindinės strateginės vertės grandinės.
Taikant tokį požiūrį atsiranda naujų galimybių padėti skatinti inovacijas visuose regionuose ir geriau integruoti mažiau išsivysčiusius ir periferinius regionus į Europos mokslinių tyrimų erdvę (toliau – EMTE) ir Europos inovacijų ekosistemą (toliau – EIE).
Komisijos komunikatas „Nauja Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų erdvė (EMTE)“ (3) buvo svarbus žingsnis kuriant EMTE. EMTE tikslas – siekti kompetencijos, mokslo darbuotojų tarpvalstybinio bendradarbiavimo, kurti kritinę masę svarbiausiose strateginėse srityse ir sudaryti galimybes mokslo darbuotojams persikelti ir galiausiai sukurti atvirą bendrąją MTI rinką. Komunikate išdėstytame naujame perspektyviame plane numatyti keturi plataus užmojo politikos tikslai: pirmenybė investicijoms ir reformoms; galimybių naudotis kompetencijos ištekliais gerinimas ir MTI sistemų stiprinimas visoje ES; geresnis naujųjų mokslinių tyrimų ir inovacijų rezultatų perkėlimas į verslą ir geresnis nacionalinės politikos sričių integravimas.
Be to, 2021 m. liepos 16 d. Komisija priėmė pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų pakto (4). Rekomendacijoje nustatytos kelios prioritetinės bendrųjų veiksmų sritys, kuriomis remiama EMTE. Tarp jų – bendradarbiavimas sprendžiant žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos uždavinius (pavyzdžiui, įgyvendinant misijas ir Europos partnerystes pagal programą „Europos horizontas“).
Sinergija grindžiama tuo, kad su MTI susijusių programų vadovaujančiosios institucijos žino viena apie kitą ir apie atitinkamas programas. Ji taip pat grindžiama nacionalinių mokslinių tyrimų ir inovacijų atstovų žiniomis apie programos „Europos horizontas“ prioritetus ir veiksmus (pvz., naujas misijas ir partnerystes) ir regioninius pažangiosios specializacijos prioritetus. Šie prioritetai ir veiksmai yra puikus atskaitos taškas papildomumui plėtoti. MTI sistemos ir sanglaudos programų sinergija gali padidinti investicijų į MTI kiekį, kokybę ir poveikį, jei bus parengti vienas kitą papildantys strateginiai planai ir naudojami skirtingi finansavimo srautai (atsižvelgiant į konkrečius kiekvienos programos ir (arba) fondo tikslus).
Pažangiosios specializacijos strategijos (toliau – S3) yra labai svarbios siekiant sinergijos su ES lygmens pažangaus augimo priemonėmis (ypač programa „Europos horizontas“). Nustatant S3 prioritetus „iš apačios į viršų“ turėtų būti lengviau rasti partnerių kitose valstybėse narėse, kad būtų galima bendradarbiauti plėtojant susijusias temas ir vertės grandines.
Kalbant apie ERPF, Bendrųjų nuostatų reglamento (toliau – BNR) 11 straipsnio 1 dalies b punkto iii papunktyje (5) reikalaujama, kad valstybių narių strateginės partnerystės sutartyse būtų nurodyta: „partnerystės sutartyje numatytų fondų <...> ir kitų Sąjungos priemonių <...> ir, kai tinkama, pagal programą „Europos horizontas“ finansuojamus projektus, tarpusavio papildomumas ir sinergija“. Panašiai, pagal BNR 22 straipsnio 3 dalies a punkto iii papunktį reikalaujama pateikti kiekvienos sanglaudos politikos programos pagrindinių uždavinių santrauką, atsižvelgiant į „investicijų poreikius bei papildomumą ir sinergiją su kitų formų parama“.
Visais atvejais vadovaujančiosios institucijos pačios sprendžia, ar naudoti sinergijos mechanizmus.
SINERGIJOS RŪŠYS
1. Pažangumo ženklas
Pažangumo ženklas – tai kokybės ženklas, kurį Komisija suteikia pasiūlymui, kuris buvo pateiktas paskelbus konkurencingą kvietimą teikti pasiūlymus pagal ES priemonę ir įvertintas kaip atitinkąs tos ES priemonės minimaliuosius kokybės reikalavimus, tačiau dėl biudžeto apribojimų negalėjo būti finansuojamas. Pažangumo ženklas rodo, kad projektas gali būti tinkamas kandidatas gauti paramą iš kitų ES ar nacionalinių finansavimo šaltinių.
Programos „Europos horizontas“ pažangumo ženklu pripažįstama pasiūlymo vertė ir padedama kitoms finansavimo įstaigoms naudotis programos „Europos horizontas“ vertinimo proceso pranašumais. Pavyzdžiui, jis gali būti suteiktas pasiūlymams, pateiktiems pagal programos „Europos horizontas“ Europos inovacijų tarybos (toliau – EIC) programą „Accelerator“ (buvusią MVĮ priemonę), EIC programą „Transition“, programą „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“, susiejimo veiksmus ir Europos mokslinių tyrimų tarybos (toliau – EMTT) koncepcijos pagrindimo programą.
Valstybių narių sanglaudos politikos vadovaujančiosios institucijos, priimdamos sprendimus dėl veiksmų, kuriems suteiktas pažangumo ženklas (6), finansavimo pagal ERPF programas, gali taikyti supaprastintą atrankos procedūrą. Tokie veiksmai turi atitikti tris kriterijus:
— |
pirma, jie turi atitikti programą (ir atitinkamas strategijas, kuriomis grindžiama programa) ir padėti veiksmingai siekti konkrečių programos tikslų; |
— |
antra, veiksmai, patenkantys į reikiamos sąlygos taikymo sritį, turi derėti su atitinkamomis strategijomis ir planavimo dokumentais, kurie parengti siekiant įvykdyti tą reikiamą sąlygą; |
— |
trečia, jie turi patekti į atitinkamo fondo veikimo sritį ir būti priskirti prie tam tikros rūšies intervencinės priemonės (7).
|
Politikos aspektai
Pažangumo ženklas – tai kokybės ženklas, suteikiamas projektų pasiūlymams, pateiktiems pagal programą „Europos horizontas“ (ES MTI finansavimo programą iki 2027 m.) ir ankstesnę programą „Horizontas 2020“. Pažangumo ženklu patvirtinama, kad tokie pasiūlymai yra pažangūs, ir padidinama jų svarba galimų finansavimo įstaigų (privačiųjų arba viešųjų, nacionalinių arba regioninių, įskaitant sanglaudos politikos fondų vadovaujančiąsias institucijas), suinteresuotų investuoti į perspektyvius MTI projektus, akyse. Pažangumo ženklas padeda tokių pasiūlymų pareiškėjams rasti alternatyvų finansavimą.
Skatindamos teritorinį vystymąsi finansavimo įstaigos taip pat gali naudotis nusistovėjusiu ir itin kokybišku programos „Europos horizontas“ vertinimo procesu. Taip valstybės narės ir regionai gali identifikuoti pažangius MTI projektus, kurie galėtų pagerinti jų MTI veiklos rezultatus ir pajėgumus, ir naudotis jų pasiūla atitinkamoje teritorijoje.
Projektų pareiškėjai, kurie teigiamai įvertinami paskelbus kvietimą teikti pasiūlymus pagal programą „Europos horizontas“ ir kuriems suteiktas pareiškėjas, gali teikti paraiškas dėl galimaom ERPF finansavimo, jei projektas atitinka projekto rengėjų valstybės narės ar regiono sanglaudos politikos programų prioritetus.
Pažangumo ženklo pažymėjime pateikiama visa pagrindinė informacija apie pasiūlymą, kurios reikia finansavimo įstaigai, norinčiai identifikuoti pasiūlymą ir suprasti jo pagrindines savybes ir vertę (pasiūlymo pavadinimas, nuoroda į kvietimą ir (arba) temą, pasiūlymo pateikėjo (juridinio asmens) pavadinimas ir adresas). Jis, kaip ir projekto pasiūlymas ir vertinimo apibendrinamoji ataskaita, yra patvirtint skaitmeniniu antspaudu, apsaugant nuo sukčiavimo (tai nurodyta dokumentuose). Galiausiai už sanglaudą ir reformas atsakingo Komisijos nario ir už inovacijas, mokslinius tyrimus, kultūrą, švietimą ir jaunimą atsakingo Komisijos nario parašai rodo jų politinį įsipareigojimą sutelkti alternatyvų finansavimą šiems projektams.
Pažangumo ženklas ypač tinkamas programos „Europos horizontas“ vieno paramos gavėjo priemonėms (pavyzdžiui, EIC programoms „Accelerator“ ir „Transition“, programai „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“, susiejimo veiksmams ir EMTT koncepcijos pagrindimo programai). Nors ateityje būtų galima svarstyti galimybę suteikti pažangumo ženklus projektams, kuriuose yra keli paramos gavėjai, šiuo metu, vertinant programos „Europos horizontas“ pirmojo etapo projektus, pažangumo ženklą ketinama suteikti tik vieno paramos gavėjo priemonėms. Šią sąlygą reikės nurodyti atitinkamame kvietime teikti pasiūlymus. Priemonės, kurių projektams suteikiamas pažangumo ženklas, bus nurodytos atitinkamoje darbo programoje.
Komisija taip pat gali suteikti pažangumo ženklus projektų pasiūlymams iš ES nepriklausančių šalių (ypač iš šalių, susijusių su programa „Europos horizontas“), kurios gali naudotis kitais finansavimo šaltiniais, nesusijusiais su sanglaudos politika.
Parama pažangumo ženklu pažymėto projekto finansavimui pagal ERPF programą yra savanoriška, priklausomai nuo valdymo institucijos sprendimo ir laikantis programos nuostatų. Todėl pažymėjimu automatiškai nesuteikiama teisė gauti alternatyvų finansavimą. Valstybė narė arba regionas gali nuspręsti nagrinėti tokią galimybę, tačiau galutinį sprendimą priima atitinkama vadovaujančioji institucija.
Siekiant išvengti nereikalingo paramos gavėjų ir vadovaujančiųjų institucijų darbo dubliavimo teikiant, vertinant ir atrenkant veiksmus, kuriems skirtina ERPF parama, buvo įgyvendinti toliau nurodyti supaprastinimai.
— |
Valstybės narės, regionai ir paramos gavėjai gali taikyti programos „Europos horizontas“ kategorijas, didžiausias sumas ir tinkamų finansuoti išlaidų apskaičiavimo metodus, naudodamiesi taikomų ES valstybės pagalbos taisyklių supaprastinimais (pagal BBIR). |
— |
Programos „Europos horizontas“ techninis ir (arba) turinio vertinimas išlieka galioti. Tai reiškia, kad ERPF programos vadovaujančiajai institucijai nereikia atlikti naujo vertinimo. Tačiau prieš pasirašydamos su paramos gavėjais dokumentą, kuriame nustatomos paramos sąlygos, vadovaujančiosios institucijos turi patikrinti, ar šie projektai atitinka BNR ir ERPF specialiuosius reikalavimus, kurie nėra įtraukti į programos „Europos horizontas“ vertinimą. Taip yra todėl, kad šie projektai turi būti oficialiai atrinkti pagal BNR, t. y. atsižvelgiant į specialius tinkamumo finansuoti kriterijus (sunkumus patiriančioms MVĮ), indėlį į alternatyvius finansavimo programos tikslus, taikytinas reikiamas sąlygas ir fondo taikymo sritį (žr. BNR 73 straipsnio 2 dalies a, b ir g punktus). |
Pasirengimas / programavimas |
|
||||||||||||
Komisijos skiriami pažangumo ženklai |
|
||||||||||||
Paramos paskirstymas |
|
||||||||||||
Įgyvendinimas, stebėsena ir kontrolė |
|
Kaip taikomos ES valstybės pagalbos taisyklės?
ERPF programų finansavimui gali būti taikomos ES valstybės pagalbos taisyklės, jei paramos gavėjai yra įmonės. Tokiais atvejais finansavimas turi būti suderinamas su vidaus rinka, remiantis galiojančiomis ES valstybės pagalbos taisyklėmis. Projektams, kuriems suteiktas kompetencijos ženklas, valstybės narės gali taikyti BBIR (8) 25a ir 25b straipsnius, kad užtikrintų suderinamumą su vidaus rinka. Be to, BBIR nustatyta keletas bendrųjų sąlygų, kurias turi atitikti visos pagal BBIR įgyvendinamos pagalbos priemonės, neatsižvelgiant į jų tikslą. BBIR 25a ir 25b straipsniuose nustatytomis konkrečiomis sąlygomis leidžiama iš ERPF finansuoti projektus, kuriems suteiktas pažangumo ženklas, taikant tą pačią finansavimo normą ir tas pačias tinkamas finansuoti programos „Europos horizontas“ išlaidas, prieš tai oficialiai nepranešus Komisijai ir nereikalaujant atlikti kitokio techninio vertinimo. Paramą skirianti institucija, skirdama finansavimą, privalo laikytis taikomų bendrųjų ir specialiųjų BBIR sąlygų. Be pirminės paraiškos pagal programą „Europos horizontas“, pažangumo ženklo turėtojas turi ne tik atitikti vadovaujančiosios institucijos nustatytus atrankos kriterijus, taikomus pažangumo ženklu paženklintiems projektams, bet ir užtikrinti, kad jis laikosi taikomų valstybės pagalbos taisyklių.
Kaip mes, kaip vadovaujančioji institucija ir (arba) kita finansavimo įstaiga, galime nuolat gauti informaciją apie pokyčius ir geriausią praktiką, susijusius su parama pažangumo ženklu pažymėtiems pasiūlymams?
Specialioji pažangumo ženklo praktikos bendruomenė ir toliau sudarys sąlygas suinteresuotoms ERPF vadovaujančiosioms institucijoms ir kitoms finansavimo įstaigoms keistis gerąja patirtimi, susijusia su parama pažangumo ženklu pažymėtiems pasiūlymams, gauti aktualią informaciją apie naujausius pokyčius ir susipažinti su visais svarbiais duomenimis (skaičiumi, prašomu finansavimu ir kt.) apie pažangumo ženklu pažymėtus pasiūlymus atitinkamuose regionuose. Dėl to turėtų būti lengviau sudaryti alternatyvaus finansavimo planus.
Kaip mes, kaip vadovaujančioji institucija ir (arba) kita finansavimo įstaiga, galime nuolat gauti informaciją apie mūsų šalyje ir (arba) regione pateiktus pasiūlymus, kuriems suteiktas pažangumo ženklas?
Pažangumo ženklo turėtojų prašoma duoti sutikimą, kad ribota informacija (t. y. kontaktiniai duomenys, pavyzdžiui, įmonės pavadinimas, įmonės adresas ir kontaktinio asmens el. pašto adresas, pasiūlymo santrauka, prašomos finansinės paramos suma ir naudojami raktiniai žodžiai) būtų perduota sanglaudos politikos vadovaujančiosioms institucijoms ir kitiems viešiesiems ar privatiesiems subjektams, kurie gali būti suinteresuoti finansuoti ar remti jų įmonę. Vadovaujančiosios institucijos galės gauti šią informaciją ir susisiekti su pažangumo ženklo turėtoju. Specialioje pažangumo ženklo interneto svetainėje pateikiama daugiau informacijos apie tai, kaip naudotis pažangumo ženklu ir kur rasti kiekvienos šalies vadovaujančiųjų institucijų kontaktinius duomenis.
Kokiomis sąlygomis vadovaujančiosios institucijos gali finansuoti projektus, kurie buvo pasiūlyti pagal programą „Europos horizontas“, bet nebuvo atrinkti finansuoti programos „Europos horizontas“ lėšomis ir jiems nebuvo suteiktas pažangumo ženklas?
Kad pagal sanglaudos politiką būtų remiamas projektas, kuriam nesuteiktas pažangumo ženklas, jis turi būti vertinamas pagal standartinį išsamų vertinimą, kurio reikalaujama pagal sanglaudos politikos programą (supaprastintas vertinimas taikomas tik projektams, kuriems suteiktas pažangumo ženklas, ir veiksmams, atrinktiems pagal programą, kuri bendrai finansuojama pagal programą „Europos horizontas“).
Projektas, kuriam suteiktas programos „Europos horizontas“ EIC programos „Accelerator“ pažangumo ženklas (2022 m. EIC darbo programa, p. 74, įskaitant 63 ir 64 išnašas)
MVĮ pateikia paraišką atsakydama į kvietimą teikti pasiūlymus pagal programą „Europos horizontas“ ir patenkina EIC metinėje darbo programoje nustatytus išankstinio vertinimo etapus. Nepaisant aukštos projekto pasiūlymo kokybės, EIC komisija nusprendžia, kad jis negali būti finansuojamas, nes nėra pakankamai lėšų. Paprastai tokiu atveju MVĮ būtų suteiktas pažangumo ženklas (išskyrus konkrečius EIC darbo programoje nustatytus atvejus, pavyzdžiui, kai MVĮ nesutinka, kad būtų dalijamasi informacija apie jos pasiūlymą).
Pažangumo ženklą turinti MVĮ gali kreiptis į kitas finansavimo įstaigas, pavyzdžiui, sanglaudos politikos programų vadovaujančiąsias institucijas. Gavusi išankstinį pareiškėjos leidimą, Komisija taip pat gali dalytis pagrindine informacija, visų pirma kontaktiniais duomenimis, apie teigiamai įvertintą paraišką. Vertinimo rezultatai ir kiti neskelbtini duomenys perduodami suinteresuotoms finansavimo įstaigoms tik šioms pasirašius specialius konfidencialumo susitarimus. Be to, pareiškėjai sutikus, Komisija gali dalytis informacija su kitomis organizacijomis, kurios gali remti MVĮ, pavyzdžiui, Europos įmonių tinklu. Europos įmonių tinklas gali teikti individualias paramos paslaugas MVĮ, turinčioms pažangumo ženklą, kad padėtų joms nustatyti atitinkamus alternatyvius finansavimo šaltinius (įskaitant ERPF finansuojamas programas), ir padėti joms teikti paraiškas (įskaitant galimą projekto pasiūlymo koregavimą), stiprinti paraiškų teikimo ir pristatymo gebėjimus ir pateikti joms nuorodas į kitas atitinkamas paramos paslaugas, pavyzdžiui, ryšių užmezgimo ir tinkamų verslo partnerių paieškos paslaugas. Europos įmonių tinklo paslaugas, pritaikytas prie kiekvieno konkretaus pažangumo ženklo turėtojo poreikių, sudaro 3–5 dienų paslaugų paketai, kurie nemokamai teikiami konkrečiai MVĮ.
Siekdamos remti pažangumo ženklu pažymėtus projektus, vadovaujančiosios institucijos gali nuspręsti, kad tinkamų finansuoti išlaidų kategorijos, didžiausios sumos ir apskaičiavimo metodai bus nustatomi pagal programos „Europos horizontas“ taisykles, jei laikomasi BBIR 25a straipsnyje ir 1 skyriuje nustatytų valstybės pagalbos suderinamumo sąlygų. Tokiu atveju jos gali taikyti bendrojoje programoje „Europos horizontas“ nustatytas programos „Accelerator“ taisykles, t. y. „[p]aramos pagal programą „Accelerator“ komponentas, kurį sudaro dotacija ar grąžintinas avansas, negali viršyti 70 proc. visų atrinkto inovacijų veiksmo tinkamų finansuoti išlaidų“ (bendrosios programos „Europos horizontas“ reglamento (9) 48 straipsnio 9 dalis). Be to, kaip paaiškinta specialiojoje programoje, kuria įgyvendinama programa „Europos horizontas“ (1.1.2 punkte), „[f]inansavimo derinys ir apimtis bus pritaikyti įmonės poreikiams, jos dydžiui ir stadijai, technologijų / inovacijų pobūdžiui ir inovacijų ciklo trukmei“ (10).
Jei numatyta darbo programoje, programos „Europos horizontas“ EIC pažangumo ženklo turėtojai gali naudotis EIC verslo spartinimo tarnybų organizuojamais ryšių užmezgimo renginiais, kuriuose EIC novatorių bendruomenės nariai, įskaitant pažangumo ženklo turėtojus, supažindinami su investuotojais, partneriais ir viešaisiais pirkėjais. EIC verslo spartinimo tarnybos taip pat teikia įvairias konsultuojamojo ugdymo ir mentorystės paslaugas, o novatoriams suteikiama prieiga prie tarptautinių potencialių partnerių tinklų, įskaitant potencialius pramonės partnerius, siekiant papildyti vertės grandinę, plėtoti rinkos galimybes ir (arba) rasti investuotojų ar kitų privačių ar įmonių finansavimo šaltinių (11).
EIC programos „Accelerator“ pažangumo ženklu pažymėti pasiūlymai reklamuojami ne tik ERPF vadovaujančiosioms institucijoms, bet ir privačiojo finansavimo šaltiniams (pvz., specialiai surengtuose e. pristatymo ir ryšių užmezgimo renginiuose, kuriuos organizuoja pažangumo ženklo tinklai ir bendruomenės, taip pat pažymint pažangumo ženklu pažymėtą pasiūlymą „InvestEU“ portale).
2. Perkėlimai iš ERPF į programą „Europos horizontas“
Pagal BNR 26 straipsnio 1 dalį valstybės narės gali prašyti perkelti ne daugiau kaip 5 proc. jų pasidalijamojo valdymo išteklių į bet kurį (-iuos) kitą (-us) ES fondą (-us) ar tiesioginio ar netiesioginio valdymo priemonę (-es). 5 proc. riba taikoma pradiniams nacionaliniams tam tikro fondo asignavimams, o ne konkrečiai programai ar (regiono) kategorijai. Perkeltus išteklius galima naudoti tik būsimiems (t. y. kitų finansinių metų) biudžetiniams įsipareigojimams vykdyti. Ištekliai turi būti naudojami atitinkamos valstybės narės labui (12).
Tokios perkeltos sumos neįskaičiuojamos į ERPF paramos telkimą pagal temas.
Visos programos „Europos horizontas“ dalys gali gauti išteklių perkėlimus iš pasidalijamojo valdymo programų.
Susiję teisės aktai |
BNR |
BNR 26 straipsnis (Išteklių perkėlimas) ir 19 konstatuojamoji dalis |
Programa „Europos horizontas“ |
15 straipsnio 5 ir 6 dalys |
|
Susiję teisės aktai |
BNR |
24 straipsnis (Programų dalinis keitimas) |
Politikos aspektai
Vadovaujančiosios institucijos gali naudoti perkėlimus, kad sudarytų sąlygas savo valstybės narės ir (arba) regiono pažangiems pasiūlymams, pateiktiems pagal programą „Europos horizontas“, dalyvauti programoje „Europos horizontas“, jei dėl biudžeto apribojimų jie negalėtų būti atrinkti paramai pagal programą „Europos horizontas“ gauti.
Perkėlimai gali suteikti pridėtinės vertės, jei jie nukreipiami į MTI sritis, kurios nacionalinėse ir (arba) regioninėse S3 strategijose buvo įvardytos kaip prioritetinės ir kuriose norinčių dalyvauti yra daugiau nei galimybių dalyvauti pagal programą „Europos horizontas“. Tačiau teisiškai nereikalaujama, kad investicijos, kurioms skiriamos perkeltos lėšos, atitiktų pažangiosios specializacijos prioritetus.
Perkėlimais suteikiama galimybė, be kita ko:
— |
skatinti paramos gavėjų iš regionų ir (arba) valstybių narių, kurie tradiciškai menkai dalyvauja programoje „Europos horizontas“ ir kurių dalyvavimas joje nebūna sėkmingas, dalyvavimą programoje „Europos horizontas“; |
— |
skatinti projektus tose srityse, kurios pagal pažangiąją specializaciją laikomos prioritetinėmis; |
— |
palaikyti nacionalinio ir (arba) regioninio lygmens administracinius gebėjimus atrenkant MTI projektus ir vykdant tolesnę jų priežiūrą, nes šiuos veiksmus atliks ne vadovaujančiosios institucijos pagal BNR taisykles, o atitinkama agentūra pagal programos „Europos horizontas“ taisykles (ypač tais atvejais, kai nėra pakankamai pažangių projektų, kad būtų galima pagrįsti visą kvietimą teikti paraiškas nacionaliniu ir (arba) regioniniu lygmeniu pagal BNR programą, kai yra daug pažangių pasiūlymų, teikiamų pagal programą „Europos horizontas“ arba kai BNR programos vadovaujančioji institucija nori paįvairinti paramos rūšis). |
Perkėlimai ypač tinka vieno paramos gavėjo komponentams. Pirmuoju programoje „Europos horizontas“ etapu bus galima perkelti tik tokius komponentus.
Perkelti ištekliai turi būti naudojami atitinkamos valstybės narės labui. Valstybė narė gali apriboti perkėlimo teritorinę taikymo sritį iki konkretaus regiono (t. y. regiono, kuriam taikoma sanglaudos politikos programa, iš kurios perkeliami ištekliai).
Perkėlimais galima suteikti galimybę valstybėms narėms ar regionams, kurių dalyvavimo programoje „Europos horizontas“ lygis yra žemas, sustiprinti savo MTI pajėgumus didinant savo pačių juridinių asmenų dalyvavimą programoje „Europos horizontas“. Taip yra todėl, kad perkėlimas gali būti naudingas tik tos valstybės narės ir (arba) regiono paramos gavėjams.
Perkėlimu į programą „Europos horizontas“ taip pat galima sukurti mokymosi galimybių projektų rengėjams, pavyzdžiui, MVĮ arba universitetams, nes jie galės dalyvauti programos „Europos horizontas“ procese dėl papildomų išteklių, kuriuos valstybė narė ar regionas suteikia programai „Europos horizontas“ dėl perkėlimo. Projektui bus pradėtas dotacijos rengimo procesas, jam bus taikomos visos programos „Europos horizontas“ taisyklės, įskaitant finansavimo normas. Atitinkama Komisijos agentūra stebės projektą visą jo įgyvendinimo laikotarpį.
Pasirengimas |
|
||||||||
Komisijos atliekamas prašymų vertinimas |
|
||||||||
Paramos paskirstymas |
|
||||||||
Įgyvendinimas, stebėsena ir kontrolė |
|
1 etapas Prašymas perkelti lėšas iš sanglaudos politikos priemonės
1.1 Perkėlimo prašymas pagal partnerystės sutartį
1.2 Perkėlimo prašymas įtrauktas į programos dalinį pakeitimą
2 etapas Perkeltų lėšų naudojimas programoje „Europos horizontas“
Ar galima perkeltus išteklius grsąžinti į pirminį fondą?
Jei Komisija iki n+1 metų rugpjūčio 31 d. teisiškai neprisiima įsipareigojimų dėl perkeltų lėšų pagal programą „Europos horizontas“, atitinkami nepanaudoti ištekliai gali būti perkelti atgal į pirminį fondą, iš kurio jie buvo perkelti. Tada valstybės narės prašymu jie gali būti perskirstyti vienai ar kelioms programoms (BNR 26 straipsnio 7 dalis, programos „Europos horizontas“ 15 straipsnio 6 dalis).
Taikoma ta pati programos dalinio pakeitimo prašymo procedūra (BNR 24 straipsnis), o prašymas Komisijai turi būti pateiktas likus ne mažiau kaip 4 mėnesiams iki (finansinių) įsipareigojimų termino pabaigos (t. y. iki n+1 metų rugpjūčio 31 d.).
Tuomet grąžinti ištekliai bus perskirstyti gaunančiajai (-osioms) programai (-oms) ir jiems bus taikomos BNR taisyklės.
Jei Komisijai reikėtų susigrąžinti lėšas iš programos „Europos horizontas“ paramos gavėjų, kurie pasinaudojo perkėlimu iš ERPF, ar šios lėšos būtų grąžintos į ERPF programą?
Ne. Asignavimai nebūtų grąžinti į pirminę biudžeto eilutę (ERPF) ir liktų atitinkamoje programoje. Šiuo konkrečiu atveju jie liktų programoje „Europos horizontas“ (į kurią buvo perkelti iš ERPF).
Valstybė narė nusprendžia perkelti dalį tam tikros ERPF programos išteklių, skirtų kitiems kalendoriniams metams, į programą „Europos horizontas“ (14), iš dalies pakeisdama programą pagal BNR 24 straipsnį.
Komisija sutinka, kad perkėlimas buvo tinkamai pagrįstas ir atitinka programos, iš kurios lėšos bus perkeltos, tikslus. Komisija patvirtina programos dalinį pakeitimą po to, kai jam pritaria SK. Valstybės narės ir Komisija taip pat aptaria geografinę aprėptį (nustatomą pagal perkeliančiosios programos teritoriją), numatomą perkeliamų išteklių panaudojimą pagal programą „Europos horizontas“ (programos „Europos horizontas“ komponento lygmeniu) ir perkeliamą sumą, remdamosi numatomais „įsisavinimo pajėgumais“ (pavyzdžiui, remdamosi ankstesniais statistiniais duomenimis apie dalyvavimą panašiuose tos šalies ir (arba) regiono konkursuose).
Valstybė narė ketina panaudoti perkeltus išteklius MVĮ pasiūlymams finansuoti pagal programos „Europos horizontas“ EIC programos „Accelerator“ kvietimą teikti pasiūlymus. Ji ketina tai padaryti sudarydama dotacijų susitarimus, kurie turi būti sudaryti ne vėliau kaip iki n+1 metų (t. y. metų, einančių po tų metų, kuriais ištekliai perkelti į programą „Europos horizontas“) pabaigos.
Lėšos naudojamos finansuoti MVĮ pasiūlymams, pateiktiems pagal EIC programą „Accelerator“, kurie buvo įvertinti valstybei narei priėmus sprendimą perkelti lėšas.
Programos „Europos horizontas“ lėšomis (šiuo metu) padengiamos visos papildomos administracinės išlaidos, susijusios su perkėlimu. Tokio požiūrio tęstinumo galimybė bus įvertinta atliekant programos laikotarpio vidurio peržiūrą.
Valstybė narė gali paprašyti grąžinti nepanaudotus išteklius ERPF likus ne daugiau kaip 4 mėnesiams iki n+1 metų pabaigos (t. y. iki rugpjūčio 31 d.). Tai daroma prašant iš dalies pakeisti programą (-as), į kurią (-ias) šie ištekliai bus įtraukti. Prašymą turi patvirtinti Komisija. Įsipareigojimų panaikinimo taisyklė bus pradėta taikyti nuo tų metų, kuriais prisiimti atitinkami biudžetiniai įsipareigojimai.
3. Kaupiamasis finansavimas
Kaupiamasis finansavimas reiškia, kad veiksmui ir (arba) projektui parama suteikiama iš daugiau nei vieno fondo, programos ar priemonės (įskaitant ir pasidalijamojo, ir tiesioginio valdymo fondus), taikant tą patį sąnaudų ir (arba) išlaidų straipsnį. Kaip ir kitų sinergijos mechanizmų atveju, kaupiamasis finansavimas nėra automatinis. Veikiau tai yra galimybė, kurią gali išnagrinėti sanglaudos politikos vadovaujančiosios institucijos ir pagal tiesioginio valdymo ES programas paramą teikiančios institucijos. Kaupiamąjį finansavimą galima taikyti tik gavus visų susijusių šalių (t. y. vadovaujančiųjų institucijų ir – tiesioginio valdymo ES programų atveju – pagalba teikiančios institucijos) sutikimą.
Susiję teisės aktai |
BNR |
63 straipsnio 9 dalis |
Programa „Europos horizontas“ |
15 straipsnio 4 dalis |
|
Susiję teisės aktai |
Skaitmeninės Europos programa |
23 straipsnio 1 dalis (15) |
Politikos aspektai / galima nauda
Kaupiamasis finansavimas sudaro sąlygas paskirstyti finansinę veiksmo naštą ir spręsti galimus biudžeto apribojimus (pvz., susijusius su mažesnėmis priemonės finansavimo normomis), nes pagal jį iš ES biudžeto galima finansuoti iki 100 proc. sinergijos projekto, jei laikomasi atitinkamų valstybės pagalbos taisyklių. Be to, taip pat galima remti nacionalinius įnašus, ypač mažiau išsivysčiusiose valstybėse narėse ir regionuose.
Kaupiamuoju finansavimu taip pat galima sujungti įvairių ES priemonių išteklius pagal tiesioginį ir pasidalijamąjį valdymą, be to, juo sudaromos sąlygos gauti 100 proc. finansavimą iš ES išteklių. Todėl kaupiamasis finansavimas suteikia galimybę stiprinti ryšius tarp vienas kitą papildančių programos „Europos horizontas“ kvietimų teikti pasiūlymus ir ERPF programų (ir susijusių S3 strategijų) MTI prioritetų.
Pasirengimas / programavimas |
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||
Paramos paskirstymas |
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||
Įgyvendinimas, stebėsena ir kontrolė |
Įgyvendinimas
Stebėsena
|
Kaip taikomos ES valstybės pagalbos taisyklės?
ERPF finansuojamai projekto daliai taikomos ES valstybės pagalbos taisyklės. Taip pat reikia patikrinti ir tinkamai taikyti ES valstybės pagalbos taisyklėse nustatytas viešojo finansavimo sumavimo taisykles, pagal kurias nustatomas bendras galimas projekto ir (arba) veiklos viešasis finansavimas.
Ar kaupiamojo finansavimo atveju nacionalinio finansavimo institucija arba paramos gavėjai vis tiek privalo prisidėti prie finansavimo?
Tai priklauso nuo abiejų finansavimo šaltinių projektų lygmeniu nustatytų finansavimo normų. ERPF atveju taikomos valstybės pagalbos taisyklės, pagal kurias nustatoma didžiausia leistina finansavimo norma veiksmo lygmeniu. Siekiant patikrinti, ar laikomasi didžiausios leistinos finansavimo normos, turi būti atsižvelgiama į visą viešąjį finansavimą projekto lygmeniu, įskaitant bet kokia forma gautą paramą, pavyzdžiui, iš ERPF ir programos „Europos horizontas“.
4. Europos partnerystės
ERPF kaip nacionalinio įnašo į bendrai finansuojamas ir institucionalizuotąsias Europos partnerystes naudojimas
Europos partnerystė – iniciatyva, kurioje ES kartu su privačiojo ir (arba) viešojo sektoriaus partneriais (pavyzdžiui, pramonės subjektais, viešosiomis įstaigomis ar fondus) įsipareigoja bendrai remti MTI veiklos programos rengimą ir įgyvendinimą. Kiekviena Europos partnerystė grindžiama strategine mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarke, kurią palaiko ir kurios laikytis įsipareigoja visi partneriai. Ši ilgalaikė vizija įgyvendinama konkrečia veikla pagal metines darbo programas. Europos partnerystėse turi būti nurodyti konkretūs tikslai ir siektinos reikšmės, taip pat atitinkami pagrindiniai veiklos rodikliai.
Pagal BNR 73 straipsnio 4 dalį vadovaujančiosios institucijos gali nuspręsti tiesiogiai teikti ERPF paramą veiksmams, atrinktiems pagal bendrai finansuojamą programą „Europos horizontas“ (pvz., bendrai finansuojamą arba institucionalizuotąją Europos partnerystę).
Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 15 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad ERPF programų finansiniai įnašai (16) gali būti laikomi dalyvaujančios valstybės narės įnašu į bendrai finansuojamą arba institucionalizuotąją Europos partnerystę, jei tenkinamos BNR taisyklės. Įstaigos, įgyvendinančios bendrai finansuojamas programos „Europos horizontas“ programas, turi būti identifikuotos kaip atitinkamos ERPF programos tarpinės įstaigos (BNR 71 straipsnio 5 dalis). Taip lengviau koordinuoti ir derinti programą „Europos horizontas“, atitinkamą ERPF programą ir nacionalinę paramą. ERPF programos gali padengti (dalį) nacionalinio įnašo už dalyvavimą tokiose Europos partnerystėse. Sprendimas prisidėti prie partnerystės turi būti priimtas po atrankos proceso, kuris atitinka sanglaudos politikos taisykles.
Be to, panašiai kaip ir pažangumo ženklo atveju, vadovaujančiosios institucijos gali tiesiogiai (neskelbiant konkurencingo kvietimo teikti pasiūlymus ir netaikant atskiros atrankos procedūros) teikti tokį įnašą veiksmams, kurie buvo atrinkti pagal programos „Europos horizontas“ bendrai finansuojamą programą pagal BNR 73 straipsnio 4 dalį. Tačiau, kaip ir pažangumo ženklo atveju, vadovaujančiosios institucijos vis tiek turėtų atlikti supaprastintą vertinimą ir patikrinti, ar šie projektai atitinka BNR 73 straipsnio 2 dalies a, b ir g punktus. Tokie veiksmai turi i) atitikti programą, įskaitant jų atitiktį atitinkamoms strategijoms, kuriomis grindžiama programa, ir padėtų veiksmingai siekti konkrečių programos tikslų, ii) patekti į reikiamos sąlygos taikymo sritį, derėti su atitinkamomis strategijomis ir planavimo dokumentais, kurie parengti siekiant įvykdyti tą reikiamą sąlygą, ir iii) patekti į atitinkamo fondo taikymo sritį ir būti priskirti intervencinių priemonių rūšiai.
Vadovaujančiosios institucijos šiems veiksmams gali panašiai taikyti pagal programą „Europos horizontas“ nustatytas tinkamų finansuoti išlaidų kategorijas, didžiausias sumas ir apskaičiavimo metodus.
Atitiktis valstybės pagalbos taisyklėms gali būti užtikrinta laikantis BBIR 25c straipsnio suderinamumo sąlygų, kuriomis suteikiama galimybė pagal programą „Europos horizontas“ atrinktiems mokslinių tyrimų ir plėtros projektams, finansuojamiems iš programos „Horizontas“ ir atitinkantiems šiame straipsnyje nustatytas sąlygas, taikyti tinkamas finansuoti išlaidas ir finansavimo normas.
ERPF programos įnašai į Europos partnerystes turi atitikti BNR 63 straipsnio 9 dalyje nustatytas taisykles dėl dvigubo išlaidų deklaravimo draudimo. Tos pačios išlaidos negali būti deklaruojamos Komisijai du kartus. Įgyvendinant Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 15 straipsnio 3 dalį, svarbios dviejų tipų Europos partnerystės.
— |
Bendrai finansuojamos Europos partnerystės (remiamos pagal „bendro programos finansavimo veiksmą“) grindžiamos Komisijos ir partnerių konsorciumo (paprastai nacionalinių ministerijų arba MTI finansavimo agentūrų) dotacijos susitarimu. Partneriai įsipareigoja teikti finansinius ir nepiniginius įnašus. Tai partnerystės, kuriose dalyvauja ES šalys, o konsorciumo pagrindą sudaro nacionaliniai ir (arba) regioniniai mokslinių tyrimų finansuotojai ir kitos viešosios institucijos. ES skiria bendrą finansavimą programai, kurią įgyvendina MTI veiklą valdantys ir finansuojantys subjektai. Pagrindinė bendrai finansuojamų Europos partnerysčių veikla – bendri kvietimai teikti pasiūlymus, pagal kuriuos finansuojami tarptautiniai MTI projektai ir kiekvienas partneris skiria biudžetą savo projektuose dalyvaujantiems subjektams, o ES skiria papildomą finansavimą. |
— |
Institucionalizuotosios Europos partnerystės yra MTI programos. Jas gali sudaryti i) kelios valstybės narės (remiantis Tarybos ir Europos Parlamento sprendimu pagal SESV 185 straipsnį), ii) įstaigos, įsteigtos Tarybos sprendimu pagal SESV 187 straipsnį (pavyzdžiui, bendrosios įmonės), arba iii) Europos inovacijos ir technologijos instituto (EIT) žinių ir inovacijų bendrijos pagal EIT reglamentą ir EIT strateginę inovacijų darbotvarkę. Tikimasi, kad jos turės ilgalaikę perspektyvą ir bus iš dalies integruotos. |
1 paveiksle apžvelgiamos visos bendrai finansuojamos, bendrai programuojamos ir institucionalizuotosios Europos partnerystės, sudarytos pagal programos „Europos horizontas“ pirmąjį 2019–2024 m. strateginį planą. 20 bendrai finansuojamų ir institucionalizuotųjų Europos partnerysčių, kuriose dalyvauja valstybės narės, yra svarbios taikant Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 15 straipsnio 3 dalies nuostatas.
1 pav.
Keturių Europos partnerysčių grupių apžvalga
Verta žinoti Bendrai programuojamos Europos partnerystės grindžiamos Komisijos ir kitų partnerių, išskyrus ES, pasirašytu susitarimo memorandumu. Šios partnerystės negali naudotis ERPF lėšomis kaip nacionaliniu įnašu, nes nėra galimybės derinti finansavimą (galimas tik lygiagretus arba nuoseklus finansavimas). Tokių tipų partnerystėms ERPF galima naudoti kaip nacionalinį įnašą į partnerysčių papildomą veiklą, jei ji nurodyta papildomos veiklos plane. Europos atvirojo mokslo debesija šiuo metu yra vienintelė bendrai programuojama Europos partnerystė, kurioje dalyvauja valstybės narės. |
Susiję teisės aktai |
BNR |
63 straipsnio 9 dalis, 71 straipsnio 5 dalis, 73 straipsnio 4 dalis ir 61 konstatuojamoji dalis |
Programa „Europos horizontas“ |
15 straipsnio 3 dalis |
|
Susiję teisės aktai |
Bendrasis bendrosios išimties reglamentas |
25c ir 25d straipsniai (valstybės pagalba) |
Politikos aspektai / galima nauda
Europos partnerystės kuriamos ES prioritetams įgyvendinti. Bendradarbiaudamos su viešuoju ir privačiuoju sektoriais, jos padeda spręsti pasaulines problemas, kurioms spręsti reikia kritinės masės ir ilgalaikės vizijos, dėl kurios partneriai susitaria ir kurios įsipareigoja laikytis. Partnerystės ne tik skelbia bendrus kvietimus teikti pasiūlymus, bet ir vykdo įvairią papildomą veiklą, kuria siekiama palaikyti visuomenės, rinkos ir teisinį MTI rezultatų įsisavinimą.
Europos partnerystės yra vienas pagrindinių sinergijos veiksnių, nes jos padeda sutelkti išteklius, gaunamus iš įvairių ES ir nacionalinių priemonių, programų ir fondų, ir koordinuoti jų panaudojimą. Jos taip pat padeda stiprinti EMTE skatindamos tarpvalstybinį bendradarbiavimą, derindamos MTI planus, gerindamos įgūdžius ir didindamos Europos įmonių įsisavinimo pajėgumus. Konkretus Europos partnerystės, kurioje dalyvauja valstybės narės, tikslas – pasiekti nacionalinių mokslinių tyrimų programų mokslinę, valdymo ir finansinę integraciją tam tikroje srityje. Anksčiau dalyvių skaičių didinančių valstybių narių dalyvavimas ES MTI partnerystėse buvo ribotas, nes trūko patirties arba lėšų tarptautiniam bendradarbiavimui plėtoti. Europos partnerystėmis siekiama įgyvendinti ES prioritetus, todėl svarbu stiprinti nepakankamai atstovaujamų šalių dalyvavimą, didinti papildomumą visoje ES ir dalytis gaunama nauda. Tai ypač aktualu, nes kai kurie programos „Europos horizontas“ prioritetai sprendžiami tik per Europos partnerystes. Tai reiškia, kad valstybės narės turi dalyvauti, jei nori, kad jų subjektai galėtų dalyvauti partnerystės skelbiamuose konkursuose ir kitoje veikloje.
Leidimas pripažinti ERPF programų įnašus nacionaliniais įnašais į programos „Europos horizontas“ partnerystes yra didelė paskata tarptautiniam bendradarbiavimui. Taip pat didinamas įvairių ES fondų investicijų į MTI poveikis, nes investicijos derinamos su bendrais ES prioritetais.
Pagal naująsias taisykles ERPF ir programos „Europos horizontas“ lėšas lengviau sutelkti bendrai finansuojamose programos „Europos horizontas“ partnerystėse, taip sudarant galimybes regionams susivienyti su kitomis ES šalimis ir regionais, siekiant įgyvendinti susijusius pažangiosios specializacijos prioritetus. Didžiausia nauda – galimybė padidinti mažiau išsivysčiusių regionų ir valstybių narių dalyvavimą tarptautiniame bendradarbiavime pagal partnerystės sistemą.
Todėl bendras ES finansavimas, teikiamas per partnerystes, gali sukurti ypatingą pridėtinę vertę, kai prioritetai, nustatyti pagal programą „Europos horizontas“ ir S3 strategijas, atitinka arba papildo vieni kitus.
Pasirengimas / programavimas |
|
||||||||||||||
Paramos paskirstymas |
|
— |
Valstybė narė arba regionas dalyvauja nacionalinių finansavimo įstaigų konsorciumo bendrai finansuojamoje Europos partnerystėje. |
— |
Valstybė narė arba regionas ketina naudotis ERPF programa, kad padengtų dalį nacionalinio įnašo į bendrai finansuojamą Europos partnerystę. |
— |
Nacionalinė finansavimo įstaiga (t. y. ERPF programos tarpinė institucija) praneša programos „Europos horizontas“ institucijoms, kad ji teikia 100 mln. EUR finansinę paramą ir (arba) finansavimą paramos gavėjams. Nacionalinė finansavimo įstaiga gauna 30 proc. kompensaciją iš programos „Europos horizontas“ (30 mln. EUR). |
— |
Likusi 70 mln. EUR suma gali būti bendrai finansuojama iš ERPF programos (pvz., taikant 50 proc. bendro finansavimo normą; turi būti laikomasi programos prioriteto bendro finansavimo normos pagal BNR 112 straipsnį). |
— |
Todėl visos 100 mln. EUR išlaidos būtų padengtos taip: 30 mln. EUR programos „Europos horizontas“ lėšomis, 35 mln. EUR ERPF lėšomis ir 35 mln. EUR nacionalinio biudžeto lėšomis. |
— |
Išlaidos ir sąnaudos turėtų būti deklaruojamos ir apie jas pranešama pagal pirmiau nurodytas kaupiamojo finansavimo taisykles. |
2 pav.
Kaip veikia bendrai finansuojama Europos partnerystė?
Šie pavyzdžiai yra hipotetiniai. Galutinį sprendimą priima atitinkama valstybė narė. Kiekviena bendrai finansuojamoje Europos partnerystėje dalyvaujanti valstybė narė paprastai savo dalyvius finansuoja nacionaliniu lygmeniu, taikydama savo nacionalines procedūras ir laikydamasi savo nacionalinių taisyklių. Pagal programos „Europos horizontas“ bendrai finansuojamos partnerystės pavyzdinį dotacijos susitarimą tokie dalyviai bus laikomi „finansinės paramos trečiajai šaliai“ gavėjais. Nacionaliniu požiūriu šiems nacionaliniams paramos gavėjams gali būti taikomas vienas iš toliau nurodytų finansavimo variantų.
Abiem pirmiau nurodytais atvejais nacionalinė finansavimo agentūra turi laikytis kaupiamojo finansavimo procedūros (žr. 3 skirsnį apie kaupiamąjį finansavimą) ir į e. dotacijų valdymo sistemą įkelti paramos gavėjo deklaracijos, pateiktos vadovaujančiajai institucijai, kopiją (kartu su vadovaujančiosios institucijos informacijos, suteiktos paramos gavėjui, kopija, patvirtinančia, kad išlaidos buvo įtrauktos į Komisijai pateiktą mokėjimo paraišką), kaip patvirtinamąjį dokumentą prie pateiktos mokėjimo paraiškos.
|
Kaip atliekami įnašai ir prisiimami įsipareigojimai pagal programą „Europos horizontas“?
Įsipareigojimai prisiimami ir įnašai bendrai finansuojamoms Europos partnerystėms skiriami penkiais etapais:
1. |
orientacinis išankstinis įsipareigojimas, |
2. |
bendras įsipareigojimas pasirašant dotacijos susitarimą, |
3. |
metinis įsipareigojimas nustatant metinę darbo programą (pvz., apibrėžiant biudžeto įnašą kvietime teikti pasiūlymus), |
4. |
galutinis įsipareigojimas, kai sutinkama su reitingavimo ir (arba) atrankos sąrašu ir pasirašomi dotacijų susitarimai, |
5. |
įnašas (t. y. lėšų išmokėjimas). |
Jei partnerystė tampa ERPF programos tarpine institucija pagal BNR 71 straipsnio 5 dalį, rašytiniame vadovaujančiosios institucijos ir šios tarpinės institucijos (partnerystės) susitarime turi būti aiškiai nurodyta kiekvienos šalies atsakomybė už užduočių, kurias vadovaujančioji institucija perdavė šiai tarpinei institucijai, vykdymą.
Pasirengimas / programavimas |
|
||||||||||
Paramos paskirstymas |
|
Pasirengimas / programavimas |
|
||||
Įgyvendinimas, stebėsena ir kontrolė |
|
Kokią nacionalinių įnašų dalį galima padengti ERPF programos lėšomis?
ERPF programos įnašu galima padengti nacionalinį įnašą pagal bendro finansavimo taisykles ir didžiausią galimą paramos iš fondų kiekvienam prioritetui sumą, nustatytą BNR 112 straipsnyje ir FR 190 straipsnyje, jei laikomasi BNR 63 straipsnio 9 dalies reikalavimų.
BBIR reglamento 25c straipsnyje numatytos valstybės pagalbos suderinamumo sąlygos, kad Europos partnerystės lėšomis remiamiems mokslinių tyrimų ir plėtros projektams būtų taikomos pagal programą „Europos horizontas“ tinkamos finansuoti išlaidos ir finansavimo normos.
Ar ERPF programos lėšomis galima padengti visą nacionalinį įnašą į projektą, atsižvelgiant į tai, kad nacionalinis bendras finansavimas programuojamas pagal prioritetus, o ne pagal projektą?
Taip. Įnašas skiriamas iš atitinkamos programos, kuriai taikomos bendro finansavimo taisyklės – Tačiau kadangi bendras finansavimas nustatomas prioriteto, o ne veiksmo lygmeniu, ES biudžeto lėšomis galima padengti visus nacionalinius įnašus, skirtus konkrečiam veiksmui.
Ar galima ERPF programas naudoti nepiniginiam įnašui, o ne projektams finansuoti?
ERPF programos gali būti naudojamos Europos partnerystėse dalyvaujančių valstybių narių nacionaliniams įnašams padengti, nepriklausomai nuo to, ar toks įnašas yra finansinis, ar nepiniginis. Institucionalizuotųjų Europos partnerysčių atveju dalyvaujančios valstybės narės neteikia nepiniginių įnašų.
Kaip ERPF programos vadovaujančioji institucija gali užtikrinti, kad bendrai finansuojamas veiksmas prisidėtų prie programoje nustatytų rodiklių įgyvendinimo?
Europos partnerysčių atrinkti projektai gali būti remiami, jei jie atitinka BNR 73 straipsnio 2 dalies a, b ir g punktuose nustatytus reikalavimus. Todėl jie turi prisidėti įgyvendinant programos rodiklius.
Ar galima lėšas naudoti kitiems tikslams, jei jos nėra skirtos partnerystės projektams finansuoti?
Šie įnašai skiriami nustatytiems projektams po to, kai juos įvertina ir atrenka Europos partnerystės valdyba. Todėl jų nebūtų įmanoma grąžinti.
Kaip taikomos ES valstybės pagalbos taisyklės?
Jei viešojo finansavimo, skiriamo iš valstybės narės išteklių, įskaitant ERPF, paramos gavėjas yra įmonė (ir jei tenkinamos visos kitos SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatytos valstybės pagalbos sąlygos), taikomos valstybės pagalbos taisyklės. BBIR reglamento 25c straipsnyje nustatytomis sąlygomis bendrai finansuojamiems mokslinių tyrimų ir plėtros projektams gali būti taikomos pagal programą „Europos horizontas“ tinkamos finansuoti išlaidos ir finansavimo normos. Ši nuostata taip pat taikoma kvietimams teikti pasiūlymus, kuriuos skelbia partnerystės pagal SESV 185 arba 187 straipsnį, arba kvietimams teikti pasiūlymus, skelbiamiems pagal programos bendro finansavimo veiksmus. Projektai turi būti tarptautiniai (juos įgyvendina bent trys valstybės narės arba dvi valstybės narės ir bent viena asocijuotoji šalis) ir jie turi būti vykdomi pagal centralizuotai organizuojamus kvietimus teikti pasiūlymus, kuriems taikomos programos „Europos horizontas“ finansavimo taisyklės (BBIR 25c straipsnio 3 dalis dėl tinkamų finansuoti išlaidų kategorijų, didžiausių sumų ir apskaičiavimo metodų). Jei tenkinamos visos BBIR nustatytos taikytinos sąlygos, paramą teikiančiai institucijai nereikia atlikti atskiro valstybės pagalbos vertinimo ir apie teikiamą pagalbą nereikia pranešti Komisijai. Jei finansavimui taikomos valstybės pagalbos taisyklės ir jis neatitinka visų BBIR 25c straipsnyje nustatytų sąlygų, supaprastintas šių projektų vertinimas pagal valstybės pagalbos taisykles netaikomas.
Kas yra institucionalizuotųjų Europos partnerysčių veto teisė?
Pagal Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 10 straipsnio 1 dalies c punktą, vienos dalyvaujančios valstybės narės įnašai turi būti naudojami toje dalyvaujančioje valstybėje narėje įsisteigusių subjektų dalyvavimui finansuoti. Todėl dalyvaujančios valstybės narės ir toliau kontroliuoja savo nacionalinius įnašus, nes jos gali vetuoti nacionalinių lėšų skyrimą konkrečiam paramos gavėjui (išimtiniais atvejais ir dėl tinkamai pagrįstų priežasčių), nedarydamos jokio poveikio pasiūlymo tinkamumui gauti ES finansavimą.
Ar ERPF programos lėšomis galima remti narystę kitose ES įstaigose ar tinkluose (pvz., EIT partnerystėse) ir (arba) dalyvavimo juose mokesčius?
ERPF bendrai finansuojamas veiksmas turi patekti į ERPF reglamento taikymo sritį. Pagal ERPF reglamento 5 straipsnio 1 dalies f punktą, ERPF lėšomis galima remti tinklaveiką, bendradarbiavimą, keitimąsi patirtimi ir su inovacijų klasteriais susijusią veikla (įskaitant veiklą, kuria vienijamos verslo įmonės, mokslinių tyrimų organizacijos ir valdžios institucijos). Tokį bendradarbiavimą gali skatinti tarptautinė organizacija.
Pagal BNR 63 straipsnio 4 dalį visas veiksmas arba jo dalis gali būti įgyvendinami už valstybės narės ribų, įskaitant ne ES šalis, jei veiksmu prisidedama prie programos tikslų įgyvendinimo.
Todėl tarptautinių organizacijų narystės mokesčiai neatitinka pirmiau minėtų sąlygų ir ERPF paramos skyrimo reikalavimų, nes tarptautinių organizacijų tikslai paprastai yra pernelyg platūs, kad atitiktų konkrečią veiklą, kuria siekiama finansavimo programos tikslų.
Priešingai, dalyvavimo mokesčiai paprastai yra susiję su konkretesne ir specifiškesne veikla, todėl jie gali būti tinkami finansuoti ERPF lėšomis, jei atitinka konkrečią tarptautinės organizacijos vykdomą veiklą, kuri patenka į ERPF reglamento taikymo sritį ir prisideda prie finansavimo programos tikslo (-ų) įgyvendinimo.
5. Jungtinis finansavimas (susiejimas)
Svarbu optimizuoti ir maksimaliai padidinti naudą, kurią MTI gali teikti visuomenei, aplinkai ir ekonomikai, taip pat joss indėlį siekiant ES tikslų. Todėl ES finansavimas turi būti nuoseklus, išnaudojant galimą sinergiją. Tai ypač pasakytina apie susiejimą, kuriuo remiamas kompetencijos centro kūrimas ar modernizavimas mažai rezultatų mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje pasiekiančioje šalyje, susiejant jį su aukštos kvalifikacijos mokslinių tyrimų institucija (pažangiuoju partneriu) kitoje šalyje. Tam reikia papildomo finansavimo iš nacionalinių, regioninių, ES ar privačiųjų šaltinių. Todėl toks veiksmas programos „Europos horizontas“ darbo programoje įvardijamas kaip „sinergijos“ veiksmas. Tikimasi, kad susiejimas taps įtakingu ir reikšmingu tiltu, ypač tarp S3 ir kompetencijos MTI srityje, taip stiprinant EMTE.
Susiję teisės aktai |
BBIR 25d straipsnis (Valstybės pagalba) |
Pasirengimas / programavimas |
Programos „Europos horizontas“ darbo programoje susiejimas priskiriamas „sinergijos“ veiksmams. Sanglaudos politikos programos gali skirti papildomą finansavimą tokioms susiejimo projekto tinkamomss finansuoti išlaidoms, kurios yra atskirtos nuo pagal programą „Europos horizontas“ finansuojamų išlaidų, jei laikomasi BNR 73 straipsnio 4 dalies reikalavimų. |
Paramos paskirstymas |
Skelbiami du atskiri kvietimai teikti pasiūlymus (ERPF ir „Europos horizontas“). Pagal programos „Europos horizontas“ kvietimą teikiamame pasiūlyme turi būti aiškiai aprašytas papildomas projektas, remiamas ERPF ar kitų finansavimo šaltinių lėšomis. Jei reikia, aprašyme turėtų būti nurodytos išlaidų kategorijos, techninės infrastruktūros specifikacijos, preliminarus statybos ir įrengimo planavimas, sąnaudų ir naudos analizė ir kt. Tokį aprašymą taip pat vertins nepriklausomi ekspertai pagal programos „Europos horizontas“ taisykles ir atrankos kriterijus. |
Įgyvendinimas |
ERPF programos lėšomis remiami mokslinių tyrimų ir plėtros projektai, kuriais papildoma programa „Europos horizontas“, nors jų tinkamos finansuoti išlaidos skiriasi. Iš dalies pakeistame BBIR 25d straipsnyje nustatytos suderinamumo sąlygos, pagal kurias galima teikti valstybės pagalbą (įskaitant ERPF lėšas) bendrai finansuojamiems mokslinių tyrimų ir plėtros projektams, kuriais papildomas susiejimas (tokiais atvejais taikomos pagal programą „Europos horizontas“ tinkamos finansuoti išlaidos ir finansavimo normos). Be to, pagal iš dalies pakeistą BBIR 25d straipsnį valstybės pagalbos investicijomis galima padengti iki 70 proc. investicijų į infrastruktūrą, atliktų pagal susiejimo veiksmą (jei tenkinamos tam tikros sąlygos). Projekto pasiūlymas vertinamas atskirai, t. y. vertinamos abi projekto dalys (programos „Europos horizontas“ dalis ir dalis, susijusi su pasirinktu papildomu finansavimo šaltiniu, pvz., sanglaudos politikos programa). Tai būtina, kad būtų galima taikyti iš dalies pakeistą BBIR 25d straipsnį, pagal kurį papildomo finansavimo šaltinio valdytojams leidžiama atitinkamam veiksmui taikyti pagal programą „Europos horizontas“ nustatytas tinkamų finansuoti išlaidų kategorijas, didžiausias sumas ir apskaičiavimo metodus. |
6. Pradinės ir galutinės grandies sinergija
Pradinės ir (arba) galutinės grandies sinergija atsiranda tada, kai ES parama sukuriama (visų pirma per „Europos horizontas“ ir ERPF programas) koordinuota ir vientisa sistemą visiems MTI inovacijų proceso etapams (nuo gebėjimų stiprinimo ir fundamentinių tyrimų iki komercializavimo ir inovatyvių sprendimų diegimo privačiose įmonėse). Tokia sinergija turi ypatingą pridėtinę vertę, kai ji atsiranda tose srityse, kurios yra susijusios su pagrindiniais ES politikos tikslais ir suteikia galimybę iš esmės pagerinti ekonomiką platesniu mastu.
Norint sukurti tokią sinergiją, reikia glaudaus atitinkamų dalyvių, ypač ES ir nacionalinių institucijų, dalyvaujančių programuojant ir įgyvendinant programos „Europos horizontas“ ir ERPF paramą, bendradarbiavimo.
Pavyzdžiui, programos „Europos horizontas“ misijos (19) siūlo naujus būdus, kaip spręsti jų nustatytus uždavinius, ir transformacinius sprendimus, galinčius padėti paspartinti geriausių turimų technologijų diegimą. Praktiniai penkių ES misijų ir ERPF galimos sinergijos pavyzdžiai pateikiami šio pranešimo priede.
Siekiant paskatinti tokį diegimą, pagal naują programos „Europos horizontas“ sklaidos ir naudojimo strategiją bus skatinamas integruotas požiūris kuriant ir palaikant misijų rezultatų portfelius ir derinant juos su integruota paslaugų (pvz., programos „Europos horizontas“ rezultatų platformos ir programos „Europos horizontas“ rezultatų stiprinimo priemonės) ir iniciatyvų (pvz., renginių ir seminarų) ekosistema. Taip bus galima atkreipti nacionalinių ir regioninių investuotojų ir politikos formuotojų dėmesį į aiškius MTI rezultatų rinkinius. Naujoje programos „Europos horizontas“ sklaidos ir naudojimo strategijoje taip pat akcentuojamos programos „Europos horizontas“ darbo programos temos, todėl pareiškėjai apsvarstys, ar jie gali naudotis galima sinergija su kitomis ES programomis.
Sprendžiant, kaip panaudoti programos „Europos horizontas“ MTI rezultatus pagal INTERREG programas (kaip papildomą būdą padidinti regionų galimybes naudotis aukštos kokybės MTI rezultatais), bus atsižvelgta į patirtį, įgytą paskelbus 4-ąjį INTERREG Vidurio Europos kvietimą teikti pasiūlymus naudotis esamų projektų pagal programą „Horizontas 2020“ (ir kitas ES programas) rezultatais. Būsimoms pastangoms šioje srityje bus naudingos žinios ir patirtis, įgytos įgyvendinant suderinimo iniciatyvas (pavyzdžiui, naująją programos „Europos horizontas“ ir INTERREG sinergijos gebėjimų nustatymo priemonę, kurioje derinama teminė ir regioninė informacija, siekiant nustatyti galimą šių dviejų finansavimo srautų sinergiją).
Šie metodai ir sprendimai taip pat gali padėti viešojo administravimo institucijoms plėtoti naujus gebėjimus ir teikti naujas paslaugas. Tai ypač svarbu mažiau išsivysčiusiems ir periferiniams regionams, kurie mažiau pajėgūs įsisavinti naujas technologijas ir valdyti sistemines permainas.
Todėl daugelis šių regionų, naudodamiesi sanglaudos politikos ištekliais, gali išplėsti demonstracines, inovacijų ir technologijų perdavimo priemones, kad padėtų pasiekti programos tikslus. Regionai, kurie strategijose nustatė prioritetus, susijusius su tam tikra misijos sritimi, gali plėtoti sinergiją su ta misija (20), kad būtų remiamas naujų metodų, skirtų transformacijos keliams kurti, kūrimas ir (arba) tolesnis diegimas. Pavyzdžiui, pagal programą „Europos horizontas“ įsteigtos misijos gali suteikti kryptingumą; pagerinti regionų vystymąsi; skatinti tarpdalykinį ir daugiapakopį valdymą; įtraukti plačiąją visuomenę ir vietos ir (arba) regiono suinteresuotuosius subjektus ir viešinti investicijas į sanglaudos politiką ir galimybę naudotis naujais tinklais, politikos mokymosi platformomis ir finansavimo priemonėmis.
Regionams tenka svarbus vaidmuo diegiant vandenilio ekonomiką, visų pirma per vandenilio slėnius (21). Juose užtikrinama vandenilio gamyba, transportavimas, saugojimas ir naudojimas regioniniu ar vietos lygmenimis ir jie yra labai svarbūs siekiant „REPowerEU“ tikslų (22). Švariojo vandenilio bendroji įmonė turi ilgametės patirties remiant vandenilio slėnių kūrimą ES. Norint toliau plėtoti šią sėkmingą koncepciją visose valstybėse narėse, reikės sutelkti didelius išteklius.
Pavyzdžiui, vandenilis iš atsinaujinančiųjų išteklių bus labai svarbus siekiant pakeisti gamtines dujas, anglis ir naftą labai priklausančiuose nuo iškastinio kuro pramonės ir transporto sektoriuose. „REPowerEU“ nustatytas tikslas – iki 2030 m. 10 mln. tonų vandenilio iš atsinaujinančiųjų išteklių vidaus rinkoje ir 10 mln. tonų importuojamo vandenilio iš atsinaujinančiųjų išteklių. Regionams tenka svarbus vaidmuo diegiant vandenilio ekonomiką ES, visų pirma per vandenilio slėnius. Vandenilio slėniuose užtikrinama vandenilio gamyba, transportavimas, saugojimas ir naudojimas regioniniu ar vietos lygmenimis ir jie yra labai svarbūs siekiant „REPowerEU“ tikslų. Švariojo vandenilio bendroji įmonė ir jos pirmtakės turi ilgametės patirties remiant vandenilio slėnių kūrimą ES. Šiuo metu ES yra 23 vandenilio slėniai dešimtyje valstybių narių. Norint toliau plėtoti šią sėkmingą koncepciją visose valstybėse narėse, reikės sutelkti didelius išteklius.
Pavyzdys Sinergija pagal naująją Europos inovacijų darbotvarkę
Sinergija gali padėti įgyvendinti naująją Europos inovacijų darbotvarkę, ypač 3 pavyzdinę iniciatyvą, kuria siekiama stiprinti ir sujungti regionines inovacijų ekosistemas ir mažinti atotrūkį inovacijų srityje.
(1) Ji gali būti taikoma ir netiesiogiai valdomiems ES fondams.
(2) Atsižvelgiant į tai, kad tiesiogiai valdomų Sąjungos programų, pavyzdžiui, programos „Europos horizontas“ Europos infrastruktūros tinklų priemonės, Skaitmeninės Europos programos, nuostatos dėl sinergijos su pasidalijamojo valdymo programomis yra suderintos, šio dokumento elementai gali būti laikomi tokių tiesiogiai valdomų Sąjungos programų ir ERPF programų sinergijos įgyvendinimo gairėmis, atidžiai atsižvelgiant į kiekvienos taikytinos teisinės bazės ypatumus ir kiekvienai tokiai programai būdingus politikos aspektus.
(3) COM(2020) 628 final, 2020 9 30.
(4) COM(2021) 407 final.
(5) 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1060, kuriuo nustatomos bendros Europos regioninės plėtros fondo, „Europos socialinio fondo +“, Sanglaudos fondo, Teisingos pertvarkos fondo ir Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų politikos finansinės paramos priemonės taisyklės (OL L 231, 2021 6 30, p. 159).
(6) Nors šiame dokumente daugiausia dėmesio skiriama pažangumo ženklams, numatytiems pagal programą „Europos horizontas“, galimybė suteikti pažangumo ženklus taip pat numatyta 14 kitų ES DFP programų (Skaitmeninės Europos programos, Bendrosios rinkos programos, Aplinkos ir klimato politikos programos, programos „Kūrybiška Europa“, programos „Erasmus+“, Kosmoso programos, Europos solidarumo korpuso, Europos infrastruktūros tinklų priemonės, Teisingumo programos, Piliečių, lygybės, teisių ir vertybių programos, Euratomo, Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo, Integruoto sienų valdymo fondas ir Vidaus saugumo fondo) pagrindiniuose teisės aktuose.
(7) Žr. BNR 73 straipsnio 2 dalies a, b, g punktus ir 73 straipsnio 4 dalį.
(8) Komisijos reglamentas (ES) Nr. 651/2014, 2014 m. birželio 17 d kuriuo tam tikrų kategorijų pagalba skelbiama suderinama su vidaus rinka taikant Sutarties 107 ir 108 straipsnius (OL L 187, 2014 6 26, p. 1, su pakeitimais). Konsoliduota iš dalies pakeisto reglamento redakcija pateikiama Europos Komisijos interneto svetainėje tik informacijos tikslais: https://ec.europa.eu/competition-policy/state-aid/legislation/regulations_en
(9) 2021 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/695, kuriuo sukuriama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Europos horizontas“, nustatomos su ja susijusios dalyvavimo ir sklaidos taisyklės ir panaikinami reglamentai (ES) Nr. 1290/2013 ir (ES) Nr. 1291/2013.
(10) 2021 m. gegužės 10 d. Tarybos sprendimas (ES) 2021/764, kuriuo nustatoma specialioji programa, kuria įgyvendinama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Europos horizontas“, ir kuriuo panaikinamas Sprendimas 2013/743/ES.
(11) 2022 m. EIC darbo programa.
(12) Perkėlimai taip pat galimi į kitas tiesioginio valdymo programas, žr., pavyzdžiui, EITP reglamento 4 straipsnio 14 dalį, taikomą skaitmeniniam sektoriui, ir Skaitmeninės Europos programos reglamento 9 straipsnio 5 dalį.
(13) Partnerystės sutarties šablono (BNR II priedas) 4.2 lentelėje „Perkėlimai į tiesioginio ar netiesioginio valdymo priemones“ nurodyta konkreti priemonė, į kurią pervedamos ERPF sumos.
(14) Neperžengiant BNR 26 straipsnio 1 dalyje nustatytų ribų.
(15) Reikėtų pažymėti, kad Reglamento dėl Skaitmeninės Europos programos 23 straipsnio 1 dalies, ir, pavyzdžiui, EITP2 reglamento 19 straipsnio 1 dalies nuostatos yra identiškos Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 15 straipsnio 4 dalies nuostatoms. Taip įmanoma suderinti šių programų įgyvendinimo priemones, susijusias su kaupiamuoju finansavimu.
(16) Šiame rekomendaciniame dokumente daugiausia dėmesio skiriama programos „Europos horizontas“ ir ERPF programų sinergijai, tačiau panaši logika taikoma ir kitoms 15 straipsnio 3 dalyje išvardytoms programoms.
(17) Pagal programą „Europos horizontas“ įgyvendinama tik viena SESV 185 straipsnyje nurodyta iniciatyva – Europos metrologijos partnerystė, kuriai vadovauja EURAMET.
(18) Tarybos reglamento (ES) 2021/2085, kuriuo pagal programą „Europos horizontas“ steigiamos bendrosios įmonės, 12 straipsnis.
(19) Daugiau informacijos apie ES misijas, įsteigtas pagal programą „Europos horizontas“ pateikta https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/funding/funding-opportunities/funding-programmes-and-open-calls/horizon-europe/eu-missions-horizon-europe_en#what
(20) ES misijos yra 2021–2027 m. mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Europos horizontas“ naujovė. ES misijos – tai Komisijos koordinuojamos pastangos sutelkti reikiamus išteklius, susijusius su finansavimo programomis, politika ir reglamentais, taip pat kita veikla. Taip pat siekiama sutelkti ir įtraukti viešuosius ir privačiuosius subjektus, pavyzdžiui, ES valstybes nares, regionų ir vietos valdžios institucijas, mokslinių tyrimų institutus, ūkininkus ir žemės valdytojus, verslininkus ir investuotojus, kad misijų poveikis būtų realus ir ilgalaikis. Misijos bendradarbiaus su plačiąja visuomene, kad visuomenė geriau įsisavintų naujus sprendimus ir metodus. Veikia penkios ES misijos (Prisitaikymo prie klimato kaitos misija, Kovos su vėžiu misija, misija „Atkurkime mūsų vandenyną ir kitus vandenis iki 2030 m.“, misija „100 neutralaus poveikio klimatui ir pažangiųjų miestų iki 2030 m.“, Europos dirvožemio būklės gerinimo misija).
(21) Vandenilio slėnių pažangiosios specializacijos partnerystė ir bandomasis vandenilio projektas (Vandenilio slėniai. Pažangiosios specializacijos platforma, europa.eu).
(22) „REPowerEU“ (COM(2022) 230 final) nustatytas tikslas – iki 2030 m. 10 mln. tonų vandenilio iš atsinaujinančiųjų išteklių vidaus rinkoje ir 10 mln. tonų importuojamo vandenilio iš atsinaujinančiųjų išteklių.
1 PRIEDAS
Sinergija su ES misijomis
ES prisitaikymo prie klimato kaitos misija
Prisitaikymo prie klimato kaitos misija siekiama remti bent 150 Europos regionų, vietos valdžios institucijų ir bendruomenių pastangas iki 2030 m. pasiekti atsparumą klimato kaitai. Pagal šią priemonę bus teikiama bendra parama regionams, vietos valdžios institucijoms ir bendruomenėms, siekiant padėti jiems geriau suprasti su klimatu susijusią riziką ir galimybes, joms pasirengti ir jas valdyti, paspartinti jų pertvarką siekiant atsparumo klimato kaitai ir įgyvendinti ne mažiau kaip 75 didelio masto prisitaikymo prie klimato kaitos demonstracinius projektus.
Valstybių narių, regionų ir vietos valdžios institucijų dalyvavimas bus labai svarbus įgyvendinant šią misiją, nes jie yra pagrindiniai pokyčių iniciatoriai. Jie taip pat gali diegti naujas technologijas, eksperimentuoti su inovatyviais sprendimais, kurie atitinka vietos poreikius, ir padėti įvairiems suinteresuotiesiems subjektams siekti atsparumo klimato kaitai.
Misijos tikslai atitinka ERPF politikos tikslus (1) – siekti konkurencingesnės ir pažangesnės Europos, skatinant novatorišką ir pažangią ekonomikos pertvarką ir regionų IRT jungtis. Ja taip pat prisidedama siekiant politikos tikslo – žalesnės, nuo mažo anglies dioksido kiekio technologijų prie nulinio anglies dioksido kiekio technologijų pereinančios ekonomikos ir atsparios Europos, skatinant sąžiningą perėjimą prie švarios energetikos, žaliąsias ir mėlynąsias investicijas, žiedinę ekonomiką, klimato kaitos švelninimą bei prisitaikymą prie klimato kaitos, rizikos prevenciją bei valdymą ir tvarų judumą mieste.
Pavyzdžiui, pagal šiuos prioritetus būtų galima sutelkti finansavimą prisitaikymo prie klimato kaitos sprendimams plėsti, naudojantis sinergija su pagal programą „Europos horizontas“ sutelktu finansavimu. Regionai ir vietos valdžios institucijos taip pat gali pasirašyti užduočių aprašą ir taip išreikšti savo norą bendradarbiauti ir koordinuoti veiklą su kitomis pasirašiusiomis šalimis, kad jos galėtų sutelkti išteklius ir plėtoti veiklą savo teritorijose, siekdamos įgyvendinti prisitaikymo prie klimato kaitos tikslus.
Misijos įgyvendinimo platforma rems regionus ir vietos valdžios institucijas, pavyzdžiui, suteikdama jiems galimybę naudotis žiniomis ir technine pagalba. Prisitaikymo prie klimato kaitos MTI projektams, kurie galėtų būti įgyvendinami naudojantis galima sinergija su ERPF, bus skirtas finansavimas pagal programos „Europos horizontas“ darbo programas.
ES kovos su vėžiu misija
Pagal Kovos su vėžiu misiją ir Europos kovos su vėžiu planą iki 2030 m. ketinama pagerinti daugiau kaip 3 mln. žmonių gyvenimą, užtikrinant prevenciją, gydymą ir ilgesnį bei geresnį gyvenimą vėžiu sergantiems asmenims ir jų šeimoms. Šis bendrasis tikslas atitinka ERPF politikos tikslą – kurti socialiai atsakingesnę ir įtraukesnę Europą.
Numatoma sukurti skaitmeninę infrastruktūrą, skirtą vėžio kontrolės moksliniams tyrimams ir inovacijoms (MTI) remti. UNCAN.eu platformoje bus renkami įvairių rūšių duomenys iš įvairių šaltinių. Virtualus Europos vėžio pacientų skaitmeninis centras suteiks galimybę vėžiu sergantiems ir jį įveikusiems pacientams pateikti savo sveikatos duomenis ir gauti informaciją. Bus remiamos visapusiškos kovos su vėžiu infrastruktūros, kad būtų sprendžiama aukštos kokybės onkologinės priežiūros prieinamumo nelygybės problema, pavyzdžiui, stiprinami mokslinių tyrimų pajėgumai ir kuriamas valstybių narių ir regionų tinklas.
Valstybių narių, regionų ir vietos valdžios institucijų dalyvavimas yra labai svarbus įgyvendinant numatytus veiksmus, nes jie pirmiausia yra atsakingi už vietos sveikatos sistemų organizavimą. Pavyzdžiui, norint pagerinti ankstyvosios atrankinės patikros ar inovatyvaus vėžio gydymo prieinamumą, reikės didelių investicijų į infrastruktūrą, įrangą, skaitmeninizaciją, sveikatos sektoriaus darbuotojus ir naujus priežiūros modelius, įskaitant nuotolinės medicinos sprendimus, kad būtų galima pasiekti pacientus kaimo ir atokiose vietovėse.
ERPF atlieka svarbų vaidmenį gerinant vėžio kontrolę. Daugelyje regionų įdiegtos pažangiosios specializacijos strategijos sveikatos priežiūros srityje, įskaitant vėžio gydymą. Vykdomi projektai turi didelį potencialą prisidėti prie misijos tikslų įgyvendinimo. Regionai bus skatinami derinti savo veiklą su ES prioritetais ir toliau investuoti į MTI, orientuojant pažangiosios specializacijos prioritetus į inovacijas vėžio gydymo srityje. Be to, INTERREG gali remti vėžiu sergančius pacientus, norinčius gauti sveikatos priežiūros paslaugas kitoje šalyje, stiprinant tarpvalstybinį, tarptautinį ir tarpregioninį bendradarbiavimą.
Regionai bus įtraukti į įgyvendinimą, ateityje įsteigus nacionalinius vėžio centrus kiekvienoje valstybėje narėje. Taip bus supaprastinta: 1) misijos veiklos integravimas nustatant su vėžiu susijusių politikos iniciatyvų ir investicijų sinergiją ES, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis; 2) atitinkamų nacionalinių subjektų ir suinteresuotųjų subjektų įtraukimas, neapsiribojant tik MTI ir sveikatos priežiūros sistemomis, bet įtraukiant ir atitinkamas vėžio kontrolės sritis (pvz., užimtumą, švietimą); 3) dialogas vėžio politikos klausimais ir 4) pilietinis aktyvumas.
ES misija „Atkurkime mūsų vandenynus ir kitus vandenis“
Misijos strateginis tikslas – iki 2030 m. atkurti mūsų vandenynų ir kitų vandenų sveikatą saugant ir atkuriant jūrų ir gėlo vandens ekosistemas ir biologinę įvairovę, užkertant kelią mūsų vandenynų, jūrų ir kitų vandenų taršai ir ją panaikinant, taip pat skatinant ES mėlynosios ekonomikos anglies dioksido poveikio neutralumą ir žiediškumą.
Ypatingas dėmesys skiriamas regionų dalyvavimui per teritorinius „pavyzdinius projektus“. Šie projektai – tai mokslinių tyrimų ir inovacijų projektų paketai, skirti transformaciniams sprendimams kurti ir diegti keturiuose pagrindiniuose Europos baseinuose: Atlanto vandenyno ir Arkties baseine; Baltijos ir Šiaurės jūrų baseine; Viduržemio jūros baseine; Dunojaus upės ir Juodosios jūros baseine.
Misija bus įgyvendinama dviem etapais: sprendimų kūrimas ir bandomieji sprendimai (2021–2024 m.) ir šios veiklos diegimas ir didinimas (nuo 2025 m.). Nors Komisija iš programos „Europos horizontas“ 2021–2023 m. laikotarpiui skyrė beveik 350 mln. EUR pirmajam etapui remti, siekiant misijos tikslų bus labai svarbu sutelkti papildomus viešųjų ir privačiųjų subjektų įsipareigojimus ir biudžetus, įskaitant ERPF.
„Asocijuotųjų regionų“ sąvoka yra įtraukta į visą susijusią misijos darbo programos veiklą. Asocijuotieji regionai – tai teritorijos, kuriose yra ekosistemų, galinčių gauti naudos iš demonstracinės veiklos (pvz., kaimyniniai regionai ir (arba) regionai kitame jūros baseine) ir (arba) mažiau išsivystę regionai, kuriuose reikia stiprinti gebėjimus įgyvendinti pagal įvairius projektus sukurtus inovatyvius sprendimus. Šiems regionams bus teikiama finansinė parama, kad būtų galima parodyti inovatyvių sprendimų įgyvendinamumą, galimybę juos pritaikyti ir išplėtoti. ERPF galėtų paspartinti inovatyvių sprendimų įgyvendinimą regioniniu lygmeniu. Užduočių apraše bus surinkti įsipareigojimai ir (arba) veiksmai ir sutelkiamos visos suinteresuotosios šalys, pradedant valstybėmis narėmis ir asocijuotosiomis šalimis, baigiant regionais ir vietos valdžios institucijomis, privačiais subjektais, NVO ir piliečiais.
ES misija „Neutralaus poveikio klimatui ir pažangieji miestai“
Šia misija siekiama iki 2030 m. sukurti bent 100 Europos neutralaus poveikio klimatui ir pažangiųjų miestų, užtikrinant, kad jie veiktų kaip eksperimentų ir inovacijų centrai, kad galiausiai visi Europos miestai iki 2050 m. būtų neutralaus poveikio klimatui miestai.
Į miestą orientuotu požiūriu ir dėmesiu vietos sprendimams ši misija padeda siekti ES ERPF politikos tikslo – žalesnės, nuo mažo anglies dioksido kiekio technologijų prie nulinio anglies dioksido kiekio technologijų pereinančios ekonomikos ir atsparios Europos, skatinant sąžiningą perėjimą prie švarios energetikos, žaliąsias ir mėlynąsias investicijas, žiedinę ekonomiką, klimato kaitos švelninimą bei prisitaikymą prie klimato kaitos, rizikos prevenciją bei valdymą ir tvarų judumą mieste. Ja taip pat prisidedama prie politikos tikslo kurti piliečiams artimesnę Europą skatinant tvarią ir integruotą visų rūšių teritorijų ir vietos iniciatyvų plėtrą, remiant specialiai pritaikytas investicijų strategijas teritoriniu lygmeniu, miestuose ir vietos bendruomenėse, kad būtų sprendžiamos įvairios jų problemos ir išnaudojamas jų vystymosi potencialas.
Misijos kvietimu pareikšti susidomėjimą miestai buvo kviečiami užregistruoti savo ketinimą iki 2030 m. tapti neutralaus poveikio klimatui miestu. Pareikštas susidomėjimas buvo vertinamas atsižvelgiant į miestų užmojus, pasirengimo lygį, vykdomą ir planuojamą įsipareigojimą siekti poveikio klimatui neutralumo ir mažinti taršą, taip pat į įsipareigojimą įtraukti piliečius ir atitinkamus suinteresuotuosius subjektus į miesto klimato planą. Atrinkti miestai kviečiami sudaryti Klimatu besirūpinančio miesto sutartį per misijų platformą. Klimatu besirūpinančio miesto sutartis – teisiškai neprivaloma priemonė – bus parengta taikant inovatyvią bendros kūrybos procesą, kuriame dalyvaus miestai, nacionalinės ir (arba) regioninės valdžios institucijos, atitinkami suinteresuotieji subjektai ir Komisija. Ji atitinka regioninę pažangiosios specializacijos strategiją, suteikiant miestams galimybę patiems spręsti, atsižvelgiant į jų tikrąsias reikmes. Bus taikomas tarpsektorinis, paklausa grindžiamas ir „iš apačios į viršų“ principas, kuriame bus numatyti konkretūs įsipareigojimai diegti ir plėsti novatoriškus ir pažangius sprendimus, susijusius su poveikio klimatui neutralumu visuose atitinkamuose sektoriuose. Į klimatu besirūpinančio miesto sutartį įtrauktas suderintas bazinio lygio scenarijus, miesto ketinimų įgyvendinti šiuos įsipareigojimus iki 2030 m. aprašymas ir investicijų planas su atitinkamais finansavimo ir paramos šaltiniais.
Misijos platforma visų pirma padės tiems miestams, kurie įsipareigoja iki 2030 m. užtikrinti poveikio klimatui neutralumą, užtikrins bendrą nuoseklumą ir koordinavimą viso proceso metu ir reguliariai teiks ataskaitas apie pažangą siekiant klimatu besirūpinančio miesto sutarties tikslų.
Pasirašius klimatu besirūpinančio miesto sutartį, miestams bus suteiktas „misijos ženklas“, kuriuo patvirtinamas griežtas vertinimo procesas ir jų įsipareigojimų kokybė ir įgyvendinamumas. Taip bus atvertos ES finansavimo programų tikslinio finansavimo galimybės, o regionai, valstybės narės ir kiti viešieji subjektai galės remti visiems matomą poveikio klimatui neutralumo veiklą inovatyviuose miestuose, kad būtų lengviau įgyvendinti Europos žaliojo kurso tikslus. Kadangi pagal klimatu besirūpinančio miesto sutartį vykdoma veikla jau bus patikrinta kaip ekologiškai tvari pagal ES tvarių investicijų skatinimo sistemą, šis ženklas padidins investuotojų informuotumą ir pasitikėjimą. Todėl miestams bus lengviau pritraukti papildomų viešųjų ir privačiųjų investuotojų finansavimą su klimato kaita susijusiai veiklai.
ES misija „Europos dirvožemio būklės gerinimas“
Vykdant šią misiją bus pradedamas, demonstruojamas ir spartinamas perėjimas prie sveiko dirvožemio, vykdant plataus užmojo veiksmus 100 gyvųjų laboratorijų ir pavyzdinių projektų teritorinėje aplinkoje. Ši veikla bus derinama su plataus užmojo tarpdalykine MTI programa, išsamia, darniąja dirvožemio stebėsenos sistema ir gilesnėmis žiniomis apie dirvožemį ir visuomenės informavimu, siekiant piliečių dalyvavimo.
Misijos tikslai visiškai suderinami su ERPF politikos tikslais – žalesnės, nuo mažo anglies dioksido kiekio technologijų prie nulinio anglies dioksido kiekio technologijų pereinančios ekonomikos ir atsparios Europos, skatinant sąžiningą perėjimą prie švarios energetikos, žaliąsias ir mėlynąsias investicijas, žiedinę ekonomiką, klimato kaitos švelninimą bei prisitaikymą prie klimato kaitos, rizikos prevenciją bei valdymą ir tvarų judumą mieste.
ERPF gali atlikti svarbų vaidmenį dirvožemio sveikatos srityje. Trys ketvirtadaliai NUTS2 regionų yra įdiegę pažangiosios specializacijos strategijas žemės ūkio ir maisto produktų srityje. Tai reiškia gana didelį projektų, kuriais prisidedama prie misijos tikslų mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, potencialą. Misija naudosis temine pažangiosios specializacijos platforma žemės ūkio ir maisto produktų srityje, kad būtų išnaudotas tarpregioninis bendradarbiavimas ir sudarytos palankios sąlygos bendriems investiciniams projektams į inovacijas misijai svarbiose srityse.
Misijos rezultatų mastas padidės dėl teminio prioriteto „Ekologiškesnė, anglies dioksido neišskirianti Europa“. Regionai, kurie savo pažangiosios specializacijos strategijose nustatė prioritetus, susijusius su tvariu dirvožemio ir žemėtvarka, gali naudotis misijos gyvosiose laboratorijose ir pavyzdinių projektų metu sukurtais ir išbandytais sprendimais ir juos pritaikyti platesniu mastu.
INTERREG taip pat gali labai efektyviai prisidėti prie misijos įgyvendinimo užmezgant tarpvalstybinį, tarptautinį ir tarpregioninį bendradarbiavimą siekiant misijos tikslų. Pavyzdžiai: šlapynių atkūrimo bandomieji projektai arba demonstraciniai pavyzdžiai tarpvalstybinėse arba Šiaurės Europos tarptautinėse teritorijose arba bendradarbiavimas vandens erozijos srityje Pietų Europos tarptautinėse teritorijose ir tarpvalstybiniuose upių baseinuose (pvz., Dunojaus), arba bendradarbiavimas teritorijų planavimo metodų, kuriais tinkamai atsižvelgiama į žemės ir (arba) dirvožemio tvarkymą, srityje.
(1) 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/1058 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo 3 straipsnis.
2 PRIEDAS
Kitų tiesioginio valdymo priemonių kaupiamojo finansavimo pavyzdys (Skaitmeninės Europos programa)
Sinergijos finansavimas, susijęs su Europos skaitmeninių inovacijų centrais pagal Skaitmeninės Europos programą
Europos skaitmeninių inovacijų centrai yra bendra ES ir valstybių narių bei asocijuotųjų šalių, dalyvaujančių Skaitmeninės Europos programoje, investicija. Ji įgyvendinama vykdant dviejų etapų atrankos procesą, kuris aprašytas Skaitmeninės Europos programoje (Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/694). Pirmiausia valstybės narės atrenka subjektus ir įtraukia juos į kandidatų sąrašą. Vėliau Komisija iš šio sąrašo atrenka tuos subjektus, sudarysiančius Europos skaitmeninių inovacijų centrų tinklą. Atranka grindžiama aktualumo, įgyvendinimo ir poveikio kriterijais, taip pat atsižvelgiant į geografinius, sektorinius ir technologinius aprėpties tikslus ir turimą šalies biudžetą. Atrinktos dotacijos bendrai finansuojamos pagal Skaitmeninės Europos programą iki 50 proc., o likusią dalį valstybės narės gali bendrai finansuoti ERPF lėšomis. (Jos taip pat gali naudotis kitais nacionaliniais viešojo ar privačiojo finansavimo šaltiniais).
Šiame praktiniame pavyzdyje paaiškinami pagrindiniai žingsniai, būtini siekiant Europos skaitmeninių inovacijų centrų finansavimo pagal Skaitmeninės Europos programą ir ERPF sinergijos. Komisijos skaičiavimais, tokia galimybe pasinaudos maždaug 70 „susietų veiksmų“, susiję su Europos skaitmeninių inovacijų centrų įgyvendinimu. Kadangi kiekvienas Europos skaitmeninių inovacijų centras bus įsteigtas regione, žinoma, kuri vadovaujančioji institucija bus atsakinga už pasidalijamąjį valdymą.
1 žingsnis. Pasirengimas. Atsakingas patvirtinantis pareigūnas koordinuoja ir bendradarbiauja su vadovaujančiąja institucija, atsakinga už veiksmą pagal pasidalijamojo valdymo fondą, visų pirma siekdamas užtikrinti finansavimo normų koordinavimą, kad bendras finansavimas neviršytų 100 proc. numatytų tinkamų finansuoti išlaidų.
— |
Ryšių tinklų, turinio ir technologijų GD surengė susitikimą su šiose susijusiuose veiksmuose dalyvaujančiomis valstybėmis narėmis ir jų vadovaujančiosiomis institucijomis, kad išsamiai paaiškintų procesą. |
2 žingsnis. Dviejų veiksmų susiejimas. Tiesioginio valdymo veiksmas bus įvardijamas kaip „sinergijos veiksmas“ rengiantis skirti dotaciją arba jau patvirtinus dotaciją, iš dalies ją pakeičiant. Pasidalijamojo valdymo veiksmas bus susietas su tiesioginio valdymo veiksmu (pavyzdžiui, naudojant VN-VI-kvietimą Nr. (projekto Nr.)).
— |
Toks susiejimas numatytas dotacijų rengimo procese ir paskelbtas kvietimo teikti pasiūlymus dokumente. |
3 žingsnis. Dotacijos patvirtinimas ir išankstinis finansavimas. Paramos gavėjas pasirašys du atskirus dotacijos susitarimus (1): tiesioginio valdymo dotacijos ir pasidalijamojo valdymo dotacijos susitarimus. Paramą teikiančios institucijos užtikrins, kad bendra finansavimo norma neviršytų 100 proc. tinkamų finansuoti išlaidų. Be to, paramą teikiančios institucijos turėtų kuo labiau suderinti abiejų dotacijų tinkamumo finansuoti laikotarpį, projekto trukmę, ataskaitų teikimo laikotarpius ir patvirtinimo terminus.
— |
Išankstinio finansavimo mokėjimai pagal tiesioginio valdomo dotacijos susitarimą bus vykdomi įprasta tvarka. Išankstiniai mokėjimai bus atliekami pagal pasidalijamojo valdymo dotaciją, jei tai numatyta taikomose nacionalinėse taisyklėse. |
Atstovavimas pasirašant dotacijų susitarimus
4 žingsnis. Ataskaitos ir išmokos. Prieš prašydamas Komisijos ir (arba) agentūros išmokų pagal tiesioginio valdymo dotacijos susitarimą, paramos gavėjas pirmiausia turi deklaruoti išlaidas vadovaujančiajai institucijai pagal pasidalijamojo valdymo dotacijos susitarimą. Vadovaujančioji institucija informuos paramos gavėją apie tai, kada išlaidos deklaruojamos Komisijai pagal pasidalijamojo valdymo principą. Išlaidos jokiu būdu neturėtų būti pirmiausia įtraukiamos į mokėjimo paraišką pagal tiesioginio valdymo dotaciją, nes dėl to jos taptų netinkamos finansuoti iš kito fondo.
— |
Tik vadovaujančiajai institucijai deklaravus išlaidas Komisijai, paramos gavėjas ir (arba) koordinatorius įkelia į e. dotacijų valdymo sistemą vadovaujančiajai institucijai pateiktos deklaracijos kopiją ir kartu įveda visą informaciją apie veiksmo įgyvendinimą, kaip reikalaujama pagal tiesioginio valdymo programos taisykles. |
— |
Jei regiono patvirtinantis pareigūnas reikalauja tiesioginio valdymo dotacijos finansinių ataskaitų sertifikato, auditorius taip pat gali remtis pasidalijamojo valdymo išlaidų audito pažymomis, jei jos apima tas pačias išlaidas ir identiškas tinkamumo sąlygas. |
— |
Abi paramą teikiančios institucijos patikrins išlaidas pagal savo taikomas taisykles taip pat, kaip ir ne sinergijos veiksmų atveju, ir, jei išlaidos bus patvirtintos, įprasta tvarka susitars dėl jų apmokėjimo. |
(1) Vadinamasis „dokumentas, kuriame nustatomos paramos sąlygos“, skirtas pasidalijamojo valdymo dotacijai, pagal BNR 73 straipsnio 3 dalį.
3 PRIEDAS
Atitinkamų teisinių nuostatų tekstas (BNR, programa „Europos horizontas“, BBIR)
PAŽANGUMO ŽENKLAS
BNR
61 konstatuojamoji dalis
„(61) |
turėtų būti optimizuota fondų ir tiesiogiai valdomų priemonių sinergija. Reikėtų palengvinti paramos teikimą veiksmams, kuriems jau suteiktas pažangumo ženklas arba kurie buvo bendrai finansuojami programos „Europos horizontas“ lėšomis su fondų įnašu. Sąlygos, kurios Sąjungos lygmeniu jau įvertintos prieš suteikiant pažangumo ženklą, kaip kokybės ženklą, arba bendrai finansuojant programos „Europos horizontas“ lėšomis, neturėtų būti vertinamos iš naujo, jeigu veiksmai atitinka šiame reglamente nustatytus tam tikrus reikalavimus. Tai turėtų taip pat padėti laikytis atitinkamų Komisijos reglamente (ES) Nr. 651/2014 nustatytų taisyklių (1).“ |
2 straipsnio 45 dalis
„2 straipsnis
Terminų apibrėžtys
Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:
<…>
(45) |
pažangumo ženklas – pasiūlymui Komisijos suteikiamas kokybės ženklas, iš kurio matyti, kad pasiūlymas, kuris buvo vertinamas kvietime teikti pasiūlymus pagal Sąjungos priemonę, laikomas atitinkančiu tos Sąjungos priemonės minimaliuosius kokybės reikalavimus, tačiau negalėjo būti finansuojamas dėl nepakankamo tam kvietimui teikti pasiūlymus biudžeto, ir gali būti remiamas iš kitų Sąjungos arba nacionalinių finansavimo šaltinių.“ |
73 straipsnio 2 ir 4 dalys
„73 straipsnis
Vadovaujančiosios institucijos vykdoma veiksmų atranka
<…>
2. Atrinkdama veiksmus vadovaujančioji institucija:
a) |
užtikrina, kad atrinkti veiksmai atitiktų programą, įskaitant jų atitiktį atitinkamoms strategijoms, kuriomis grindžiama programa, ir padėtų veiksmingai siekti konkrečių programos tikslų; |
b) |
užtikrina, kad atrinkti veiksmai, patenkantys į reikiamos sąlygos taikymo sritį, derėtų su atitinkamomis strategijomis ir planavimo dokumentais, kurie parengti siekiant įvykdyti tą reikiamą sąlygą. |
<…>
g) |
užtikrina, kad atrinkti veiksmai patektų į atitinkamo fondo taikymo sritį ir būtų priskirti intervencinių priemonių rūšiai; <…> |
Kiek tai susiję su šios dalies b punktu, pirmo politikos tikslo atveju, kaip nustatyta ERPF ir SF reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkte, tik to punkto i ir iv papunkčiuose nurodytus konkrečius tikslus atitinkantys veiksmai laikomi atitinkančiais atitinkamas pažangiosios specializacijos strategijas. <…>
3. Vadovaujančioji institucija užtikrina, kad paramos gavėjui būtų pateiktas dokumentas, kuriame išdėstomos visos paramos teikimo kiekvienam veiksmui sąlygos, taip pat konkretūs reikalavimai dėl teiktinų produktų arba paslaugų, finansavimo planas ir įvykdymo terminas ir, kai taikytina, metodas, pagal kurį nustatomos veiksmo išlaidos, ir paramos mokėjimo sąlygos.
4. Dėl veiksmų, kuriems suteiktas pažangumo ženklas, arba veiksmų, atrinktų pagal programą, bendrai finansuojamą „Europos horizontas“ lėšomis, vadovaujančioji institucija gali nuspręsti skirti paramą tiesiogiai iš ERPF arba ESF+ su sąlyga, kad tokie veiksmai atitinka 2 dalies a, b ir g punktuose nustatytus reikalavimus.
Be to, vadovaujančiosios institucijos pirmoje pastraipoje nurodytiems veiksmams gali taikyti pagal atitinkamą Sąjungos priemonę nustatytas tinkamų finansuoti išlaidų kategorijas, didžiausias sumas ir apskaičiavimo metodus. Šie elementai išdėstomi 3 dalyje nurodytame dokumente.“
Programa „Europos horizontas“
2 straipsnis
Terminų apibrėžtys
(23) |
„pažangumo ženklas – kokybės žymuo, rodantis, kad paskelbus kvietimą teikti pasiūlymus pateiktas pasiūlymas pranoko visas darbo programoje nustatytas ribines vertinimo vertes, tačiau negalėjo būti finansuojamas dėl nepakankamo tam kvietimui teikti pasiūlymus darbo programoje numatyto biudžeto, ir kad toks pasiūlymas galėtų gauti paramą iš kitų Sąjungos ar nacionalinių finansavimo šaltinių;“ |
„15 straipsnis
Alternatyvusis, mišrusis bei kaupiamasis finansavimas ir išteklių perkėlimas
1. Programa įgyvendinama užtikrinant sinergiją su kitomis Sąjungos programomis, laikantis 7 straipsnio 7 dalyje nustatyto principo.
2. Pažangumo ženklas suteikiamas už darbo programoje nurodytus kvietimus teikti pasiūlymus. Vadovaujantis atitinkama Bendrųjų nuostatų reglamento 2021–2027 metams nuostata ir atitinkama Reglamento dėl BŽŪP strateginių planų nuostata, ERPF, ESF+ arba EŽŪFKP gali būti remiami:
a) |
pagal Programą atrinkti bendrai finansuojami veiksmai, |
b) |
veiksmai, kuriems pagal Programą suteiktas pažangumo ženklas, jeigu jie atitinka visas šias sąlygas:
|
3. Finansiniai įnašai pagal programas, bendrai finansuojamas ERPF, ESF+, EJRŽŽŪF ir EŽŪFKP lėšomis, gali būti laikomi dalyvaujančios valstybės narės įnašu į Europos partnerystes pagal šio reglamento 10 straipsnio 1 dalies b ir c punktus su sąlyga, kad laikomasi atitinkamų Bendrųjų nuostatų reglamento 2021–2027 metams ir konkretiems fondams skirtų reglamentų nuostatų.
4. Veiksmui, kuriam skirtas įnašas iš kitos Sąjungos programos lėšų, taip pat gali būti skirtas įnašas iš Programos lėšų, jei tais įnašais dengiamos ne tos pačios išlaidos. Veiksmui skirtam atitinkamam įnašui taikomos tos Sąjungos programos, iš kurios lėšų jis skirtas, taisyklės. Kaupiamasis finansavimas neviršija visų tinkamų finansuoti veiksmo išlaidų. Pagal skirtingas Sąjungos programas skiriama parama gali būti apskaičiuojama proporcingai pagal dokumentus, kuriais nustatomos paramos sąlygos.
5. Taikant pasidalijamojo valdymo principą valstybėms narėms skirti ištekliai atitinkamos valstybės narės prašymu gali būti perkelti Programai, laikantis atitinkamų Bendrųjų nuostatų reglamento 2021–2027 metams nuostatų. Komisija tvarko tuos išteklius tiesiogiai pagal Finansinio reglamento 62 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos a punktą arba netiesiogiai pagal tos pastraipos c punktą. Tie ištekliai panaudojami atitinkamos valstybės narės labui.
6. Jeigu Komisija nėra pagal tiesioginį ar netiesioginį valdymą prisiėmusi teisinio įsipareigojimo dėl išteklių, perkeltų pagal 5 dalį, atitinkami nepaskirti ištekliai gali būti perkelti atgal į vieną ar daugiau atitinkamų pradinių programų valstybės narės prašymu, laikantis atitinkamų Bendrųjų nuostatų reglamento 2021–2027 metams nuostatų.“
„24 straipsnis
Kvietimai teikti pasiūlymus
4. Darbo programoje nurodomi kvietimai teikti pasiūlymus, pagal kuriuos pateiktiems pasiūlymams gali būti suteikti pažangumo ženklai. Pareiškėjui iš anksto leidus, su paraiška ir jos vertinimu susijusia informacija gali būti dalijamasi su suinteresuotomis finansavimo įstaigomis su sąlyga, kad sudaromi konfidencialumo susitarimai.“
„48 straipsnis
Programa „Accelerator“
1. Programos „Accelerator“ tikslas – iš esmės remti rinkas kuriančias inovacijas. Pagal ją remiami tik pavieniai paramos gavėjai ir daugiausia teikiamas mišrus finansavimas. Tam tikromis sąlygomis pagal ją taip pat gali būti teikiama parama tik dotacijų forma ir tik nuosavam kapitalui skirta parama.
Pagal programą „Accelerator“ teikiama šių rūšių parama:
a) |
mišraus finansavimo parama MVĮ, įskaitant startuolius, o išimtiniais atvejais ir mažas vidutinės kapitalizacijos įmones, plėtojančias proveržio ir perversmines bankams nepatrauklias inovacijas; |
b) |
parama tik dotacijų forma, skirta MVĮ, įskaitant startuolius, plėtojantiems bet kurios rūšies inovacijas, pradedant palaipsnėmis inovacijomis ir baigiant proveržio bei perversminėmis inovacijomis, ir siekiantiems plėsti veiklą; |
c) |
taip pat gali būti teikiama tik nuosavam kapitalui skirta parama bankams nepatrauklioms MVĮ, įskaitant startuolius, kurie jau yra gavę paramą tik dotacijų forma. |
Pagal programą „Accelerator“ parama tik dotacijų forma skiriama, jei tenkinamos visos šios sąlygos:
a) |
projekte pateikiama informacija apie pareiškėjo pajėgumus ir ketinimą plėsti veiklą; |
b) |
paramos gavėjas gali būti tik startuolis arba MVĮ; |
c) |
pagal programą „Accelerator“ parama tik dotacijų forma paramos gavėjui gali būti suteikta tik vieną kartą Programos įgyvendinimo laikotarpiu ir negali viršyti 2,5 mln. EUR. |
2. Naudos pagal programą „Accelerator“ gavėjas yra valstybėje narėje ar asocijuotojoje šalyje įsisteigęs teisės subjektas, kuris yra startuolis, MVĮ arba išimtiniais atvejais maža vidutinės kapitalizacijos įmonė, ketinanti plėsti veiklą. Pasiūlymą gali teikti paramos gavėjas arba, gavus išankstinį paramos gavėjo sutikimą, vienas ar daugiau fizinių asmenų arba teisės subjektų, ketinančių įsteigti arba remti tą paramos gavėją. Pastaruoju atveju finansavimo sutartis pasirašoma tik su paramos gavėju.
3. Vienu sprendimu dėl sutarties skyrimo numatomas ir suteikiamas visų formų Sąjungos įnašo, teikiamo iš EIC mišraus finansavimo lėšų, finansavimas.
4. Pasiūlymus pagal kiekvieno jų privalumus vertina nepriklausomi išorės ekspertai, o jų atranka finansavimui vykdoma skelbiant atvirą kvietimą teikti pasiūlymus, kuriems nustatomi galutiniai terminai; tai atliekama laikantis 27, 28 ir 29 straipsnių ir atsižvelgiant į šio straipsnio 5 dalį.
5. Pateikti pasiūlymai vertinami pagal šiuos skyrimo kriterijus:
a) |
pažangumas; |
b) |
poveikis; |
c) |
su veiksmu susijusios rizikos lygis, dėl kurio būtų užkirstas kelias investicijoms, įgyvendinimo kokybė bei veiksmingumas ir poreikis gauti Sąjungos paramą. |
6. Atitinkamiems pareiškėjams sutikus Komisija arba Programą įgyvendinančios finansavimo įstaigos (įskaitant EIT ŽIB) gali tiesiogiai pateikti 5 dalies a ir b punktuose nurodytus kriterijus jau atitinkantį pasiūlymą dėl inovacijų ir diegimo rinkoje veiksmo įvertinimui pagal 5 dalies c punkte nurodytą skyrimo kriterijų, jei tenkinamos visos šios sąlygos:
a) |
pasiūlymas yra susijęs su bet kuriuo kitu pagal programą „Horizontas 2020“ finansuojamu veiksmu, su Programa arba, atsižvelgiant į pirmos darbo programos bandomąjį etapą – su nacionalinėmis ir (arba) regioninėmis programomis, pradedant nuo tokios sistemos poreikio nustatymo. Išsamios nuostatos nustatomos specialiojoje programoje, nurodytoje 1 straipsnio 2 dalies a punkte; |
b) |
pasiūlymas grindžiamas ankstesne projekto peržiūra, atlikta per ankstesnius dvejus metus, kurios metu vertintas pasiūlymo pažangumas ir poveikis, ir atsižvelgiama į darbo programoje išsamiau nustatytas sąlygas ir procedūras. |
7. Pažangumo ženklas gali būti suteikiamas, jei tenkinamos šios kumuliacinės sąlygos:
a) |
paramos gavėjas yra startuolis, MVĮ arba maža vidutinės kapitalizacijos įmonė; |
b) |
pasiūlymas atitinka reikalavimus ir buvo pripažintas tinkamu pagal 5 dalies a ir b punktuose nurodytiems skyrimo kriterijams taikomas ribas; |
c) |
veikla atitiktų inovacijų veiksmo reikalavimus. |
8. Palankiai įvertintam pasiūlymui nepriklausomi išorės ekspertai pasiūlo skirti atitinkamą paramą pagal programą „Accelerator“, atsižvelgdami į patiriamą riziką ir į išteklius bei laiką, reikalingus norint pateikti inovaciją rinkai ir ją joje diegti.
Komisija dėl pagrįstų priežasčių gali atmesti nepriklausomų išorės ekspertų atrinktą pasiūlymą, įskaitant su Sąjungos politikos tikslais susijusių reikalavimų nesilaikymą. Programos komitetas informuojamas apie tokio atmetimo priežastis.
9. Paramos pagal programą „Accelerator“ komponentas, kurį sudaro dotacija ar grąžintinas avansas, negali viršyti 70 proc. visų atrinkto inovacijų veiksmo tinkamų finansuoti išlaidų.
10. Su nuosavu kapitalu ir grąžintina parama susijusių paramos pagal programą „Accelerator“ komponentų įgyvendinimo sąlygos nustatytos Sprendime (ES) 2021/764.
11. Sutartyje dėl atrinkto veiksmo nustatomos konkrečios išmatuojamos tarpinės reikšmės ir atitinkamos paramos pagal programą „Accelerator“ išankstinio finansavimo sumos ir mokėjimai dalimis.
EIC mišraus finansavimo atveju su inovacijų veiksmu susijusi veikla gali būti pradėta ir pirmoji dotacijos išankstinio finansavimo suma arba grąžintinas avansas sumokėti prieš pradedant įgyvendinti kitus skirto EIC mišraus finansavimo komponentus. Tų komponentų įgyvendinimas priklauso nuo to, ar pasiektos sutartyje nustatytos konkrečios tarpinės reikšmės.
12. Jei išmatuojamos tarpinės reikšmės nepasiekiamos, remiantis sutartimi veiksmas sustabdomas, iš dalies pakeičiamas arba tinkamai pagrįstais atvejais nutraukiamas. Jis gali būti nutrauktas ir tuo atveju, jei neįmanoma užtikrinti numatyto diegimo rinkoje, visų pirma Sąjungoje.
Išimtiniais atvejais ir remdamasi EIC valdybos rekomendacijomis, Komisija gali nuspręsti padidinti paramą pagal programą „Accelerator“ atsižvelgdama į nepriklausomų išorės ekspertų atliktos projekto peržiūros rezultatus. Programos komitetas informuojamas apie tokius atvejus.“
„50 straipsnis
Stebėsena ir ataskaitų teikimas
Komisija nuolat atlieka Programos, 1 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytos specialiosios programos ir EIT veiklos valdymo ir įgyvendinimo stebėseną. Siekiant padidinti skaidrumą, duomenys taip pat skelbiami viešai prieinamu būdu Komisijos tinklalapyje, atsižvelgiant į naujausią jų redakciją. Visų pirma, duomenys apie projektus, finansuojamus iš EMTT, Europos partnerysčių, misijų, EIC ir EIT lėšų, įtraukiami į tą pačią duomenų bazę.
Į duomenų bazę įtraukiama:
<…>
b) |
informacija apie SHM integravimo lygį, žemesniojo ir aukštesniojo technologinio pasirengimo lygių santykį bendradarbiavimu grindžiamų mokslinių tyrimų srityje, dalyvių skaičių didinančių šalių dalyvavimo pažangą, bendruose projektuose dalyvaujančių konsorciumų geografinę sudėtį, tyrėjų atlyginimų raidą, dviejų etapų pasiūlymų teikimo ir vertinimo procedūros taikymą, priemones, kuriomis siekiama palengvinti Europos MTI bendradarbiavimo ryšius, vertinimo persvarstymo tvarkos taikymą ir skundų skaičių bei rūšis, klimato kaitos aspekto integravimo lygį ir susijusias išlaidas, MVĮ dalyvavimą, privačiojo sektoriaus dalyvavimą, dalyvavimą finansuojamuose veiksmuose, vertinimo grupėse, valdybose ir patariamosiose grupėse pagal lytį, pažangumo ženklus, Europos partnerystes ir bendro finansavimo normą, papildomą ir sudėtinį finansavimą iš kitų Sąjungos programų, mokslinių tyrimų infrastruktūros objektus, laiką iki dotacijos suteikimo, tarptautinio bendradarbiavimo lygį, piliečių dalyvavimą ir pilietinės visuomenės dalyvavimą; Pasiūlymas dėl TARYBOS SPRENDIMO dėl specialiosios programos, kuria įgyvendinama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Europos horizontas“ |
1.1.3. |
Papildoma EIC veikla
Be to, EIC taip pat įgyvendins labai rekomenduojamas visiems atrinktiems startuoliams bei MVĮ ir, išskirtiniais atvejais, mažoms vidutinės kapitalizacijos įmonėms, nors ir neprivalomas, EIC verslo spartinimo paslaugas, remiant veiklą ir veiksmus pagal programas „Pathfinder“ ir „Accelerator“. Tikslas – sujungti Europos inovacijų tarybos remiamų novatorių bendruomenę, įskaitant finansuojamą pažangumo ženklą, su investuotojais, partneriais ir viešaisiais pirkėjais. Bus teikiamos įvairios instruktavimo ir konsultavimo paslaugos apie Europos inovacijų tarybos veiklą. Taip novatoriams bus suteikta galimybė susipažinti su tarptautiniais potencialių partnerių tinklais, įskaitant pramonės įmones, siekiant papildyti vertės grandinę arba sukurti rinkos galimybes ir rasti investuotojų bei kitų privačių ar įmonių finansavimo šaltinių. Veikla apima tiesioginius renginius (pvz., tarpininkavimo renginius, suvienodinimo sesijas), taip pat suderinamų platformų kūrimą arba esamų priemonių naudojimą glaudžiai bendradarbiaujant su finansiniais tarpininkais, kuriuos remia programa „InvestEU“ ir EIB grupė. Ši veikla taip pat paskatins tarpusavio mainus, kaip novatoriškos ekosistemos mokymosi šaltinį, ypač naudodama Europos inovacijų tarybos valdybos narių ir Europos inovacijų tarybos narių kompetenciją;“ |
PERKELIAMOS SUMOS
BNR
19 konstatuojamoji dalis
„(19) |
siekiant valstybėms narėms suteikti pakankamai lankstumo įgyvendinant joms pagal pasidalijamojo valdymo principą skirtus asignavimus, turėtų būti įmanoma tam tikrą finansavimo lygį perkelti tarp fondų ir tarp pasidalijamojo valdymo ir tiesiogiai bei netiesiogiai valdomų priemonių. Jei tai pateisinama konkrečiomis valstybės narės ekonominėmis ir socialinėmis aplinkybėmis, tas perkėlimo lygis turėtų būti didesnis.“ |
„26 straipsnis
Išteklių perkėlimas
1. Valstybės narės partnerystės sutartyje arba prašyme iš dalies pakeisti programą, jei tam pritaria programos stebėsenos komitetas pagal 40 straipsnio 2 dalies d punktą, gali prašyti perkelti ne daugiau kaip 5 proc. kiekvieno fondo pradinių nacionalinių asignavimų į bet kurią kitą priemonę, kuriai taikomas tiesioginis arba netiesioginis valdymas, kai tokia galimybė numatyta tokios priemonės pagrindiniame akte.
Šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytų perkėlimų ir įnašų pagal 14 straipsnio 1 dalies pirmą pastraipą suma negali viršyti 5 proc. kiekvieno fondo pradinių nacionalinių asignavimų.
Valstybės narės partnerystės sutartyje arba prašyme iš dalies pakeisti programą taip pat gali prašyti perkelti ne daugiau kaip 5 proc. kiekvieno fondo pradinių nacionalinių asignavimų į kitą fondą ar fondus, išskyrus perkėlimus, nurodytus ketvirtoje pastraipoje.
Valstybės narės partnerystės sutartyje arba prašyme iš dalies pakeisti programą taip pat gali prašyti papildomai perkelti ne daugiau kaip 20 proc. vieno fondo pradinių nacionalinių asignavimų tarp ERPF, ESF+ arba Sanglaudos fondų, neviršijant valstybės narės bendrų išteklių pagal investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą tikslą. Valstybės narės, kurių vidutinis bendras nedarbo lygis 2017–2019 m. laikotarpiu buvo mažesnis nei 3 proc., gali prašyti atlikti tokį papildomą perkėlimą, kuris sudarytų ne daugiau kaip 25 proc. pradinių nacionalinių asignavimų.
2. Perkelti ištekliai naudojami pagal fondo arba priemonės, į kurią perkelti ištekliai, taisykles, o perkėlimo į tiesioginio ar netiesioginio valdymo priemones atveju – atitinkamos valstybės narės naudai.
3. Prašymuose iš dalies pakeisti programą nurodoma visa kiekvienais metais perkeliama suma pagal fondą ir, kai taikytina, pagal regionų kategoriją, tie prašymai tinkamai pagrindžiami atsižvelgiant į papildomumą ir siektiną poveikį ir kartu su jais pateikiama pagal 24 straipsnį iš dalies pakeista programa arba programos.
4. Pasikonsultavusi su atitinkama valstybe nare, Komisija nepritaria prašymui perkelti išteklius susijusiame programos daliniame pakeitime, jeigu toks perkėlimas pakenktų programos, iš kurios turi būti perkelti ištekliai, tikslų įgyvendinimui.
Komisija taip pat nepritaria prašymui, jei mano, kad valstybė narė nepateikė tinkamo perkėlimo pagrindimo, susijusio su siektinais rezultatais arba įnašu siekiant gaunančiojo fondo ar priemonės, kuriai taikomas tiesioginis ar netiesioginis valdymas, tikslų.
5. Prašymo iš dalies pakeisti programą atveju gali būti perkeliami tik ateinančių kalendorinių metų ištekliai.
6. TPF ištekliai, įskaitant pagal 27 straipsnį iš ERPF ir ESF+ perkeltus išteklius, neperkeliami į kitus fondus ar priemones pagal šio straipsnio 1–5 dalis.
Pagal 1–5 dalis į TPF ištekliai neperkeliami.
7. Jeigu Komisija nėra prisiėmusi teisinio įsipareigojimo pagal tiesioginį arba netiesioginį valdymą dėl išteklių, perkeltų pagal 1 dalį, atitinkami ištekliai, dėl kurių neprisiimtas įsipareigojimas, gali būti grąžinti į fondą, iš kurio jie buvo iš pradžių perkelti, ir paskirti vienai ar daugiau programų.
Šiuo tikslu valstybė narė pagal 24 straipsnio 1 dalį pateikia prašymą iš dalies pakeisti programą ne vėliau kaip likus 4 mėnesiams iki Finansinio reglamento 114 straipsnio 2 dalies pirmoje pastraipoje nustatyto įsipareigojimų termino.
8. Ištekliai, grąžinti fondui, iš kurio jie buvo iš pradžių perkelti, ir paskirti vienai ar daugiau programų, naudojami laikantis šiame reglamente ir konkretiems fondams skirtuose reglamentuose nustatytų taisyklių nuo prašymo iš dalies pakeisti programą pateikimo dienos.
9. Išteklių, grąžintų fondui, iš kurio jie buvo iš pradžių perkelti, ir paskirtų vienai ar daugiau programų pagal šio straipsnio 7 dalį atveju panaikinimo terminas, kaip apibrėžta 105 straipsnio 1 dalyje, prasideda tais metais, kuriais prisiimami atitinkami biudžetiniai įsipareigojimai.“
Programa „Europos horizontass“
„15 straipsnis
Alternatyvusis, mišrusis bei kaupiamasis finansavimas ir išteklių perkėlimas
<...>
5. Taikant pasidalijamojo valdymo principą valstybėms narėms skirti ištekliai atitinkamos valstybės narės prašymu gali būti perkelti Programai, laikantis atitinkamų Bendrųjų nuostatų reglamento 2021–2027 metams nuostatų. Komisija tvarko tuos išteklius tiesiogiai pagal Finansinio reglamento 62 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos a punktą arba netiesiogiai pagal tos pastraipos c punktą. Tie ištekliai panaudojami atitinkamos valstybės narės labui.
6. Jeigu Komisija nėra pagal tiesioginį ar netiesioginį valdymą prisiėmusi teisinio įsipareigojimo dėl išteklių, perkeltų pagal 5 dalį, atitinkami nepaskirti ištekliai gali būti perkelti atgal į vieną ar daugiau atitinkamų pradinių programų valstybės narės prašymu, laikantis atitinkamų Bendrųjų nuostatų reglamento 2021–2027 metams nuostatų.“
KAUPIAMASIS FINANSAVIMAS
BNR
„63 straipsnis
Tinkamumas finansuoti
<…>
9. Veiksmui gali būti skiriama vieno ar daugiau fondų arba vienos ar daugiau programų ir kitų Sąjungos priemonių parama. Tokiais atvejais su vienu iš fondų susijusioje mokėjimo paraiškoje deklaruotos išlaidos negali būti deklaruojamos siekiant:
a) |
paramos iš kito fondo arba Sąjungos priemonės; |
b) |
paramos iš to paties fondo pagal kitą programą. |
Išlaidų suma, kuri turi būti įtraukta į fondo mokėjimo paraišką, gali būti proporcingai apskaičiuota kiekvienam fondui ir atitinkamai programai ar programoms pagal dokumentą, kuriuo nustatomos paramos sąlygos.“
Programa „Europos horizontas“
„15 straipsnis
Alternatyvusis, mišrusis bei kaupiamasis finansavimas ir išteklių perkėlimas
<...>
4. Veiksmui, kuriam skirtas įnašas iš kitos Sąjungos programos lėšų, taip pat gali būti skirtas įnašas iš Programos lėšų, jei tais įnašais dengiamos ne tos pačios išlaidos. Veiksmui skirtam atitinkamam įnašui taikomos tos Sąjungos programos, iš kurios lėšų jis skirtas, taisyklės. Kaupiamasis finansavimas neviršija visų tinkamų finansuoti veiksmo išlaidų. Pagal skirtingas Sąjungos programas skiriama parama gali būti apskaičiuojama proporcingai pagal dokumentus, kuriais nustatomos paramos sąlygos.“
JUNGTINIO FINANSAVIMO / BENDRAI FINANSUOJAMOS EUROPOS PARTNERYSTĖS
BNR
„71 straipsnis.
Programos institucijos
<…>
5. Jeigu programoje, vadovaujantis jos tikslais, numatyta parama iš ERPF arba ESF+ programai, bendrai finansuojamai bendrosios programos „Europos horizontas“ lėšomis, kaip nurodyta Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 10 straipsnio 1 dalies b punkte, subjektą, įgyvendinantį programą, bendrai finansuojamą bendrosios programos „Europos horizontas“ lėšomis, atitinkamos programos vadovaujančioji institucija pagal šio straipsnio 3 dalį paskiria tarpine institucija.“
„73 straipsnis
Vadovaujančiosios institucijos vykdoma veiksmų atranka
<…>
4. Dėl veiksmų, kuriems suteiktas pažangumo ženklas, arba veiksmų, atrinktų pagal programą, bendrai finansuojamą „Europos horizontas“ lėšomis, vadovaujančioji institucija gali nuspręsti skirti paramą tiesiogiai iš ERPF arba ESF+ su sąlyga, kad tokie veiksmai atitinka 2 dalies a, b ir g punktuose nustatytus reikalavimus.
Be to, vadovaujančiosios institucijos pirmoje pastraipoje nurodytiems veiksmams gali taikyti pagal atitinkamą Sąjungos priemonę nustatytas tinkamų finansuoti išlaidų kategorijas, didžiausias sumas ir apskaičiavimo metodus. Šie elementai išdėstomi 3 dalyje nurodytame dokumente.“
Programa „Europos horizontas“
„15 straipsnis
Alternatyvusis, mišrusis bei kaupiamasis finansavimas ir išteklių perkėlimas
<…>
1. Finansiniai įnašai pagal programas, bendrai finansuojamas ERPF, ESF+, EJRŽŽŪF ir EŽŪFKP lėšomis, gali būti laikomi dalyvaujančios valstybės narės įnašu į Europos partnerystes pagal šio reglamento 10 straipsnio 1 dalies b ir c punktus su sąlyga, kad laikomasi atitinkamų Bendrųjų nuostatų reglamento 2021–2027 metams ir konkretiems fondams skirtų reglamentų nuostatų.“
2021 m. liepos 23 d. Komisijos Reglamentas (ES) 2021/1237, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 651/2014, kuriuo tam tikrų kategorijų pagalba skelbiama suderinama su vidaus rinka taikant Sutarties 107 ir 108 straipsnius
„25a straipsnis
Pagalba projektams, kuriems kaip kokybės ženklas suteiktas pažangumo ženklas
1. Pagalba MVĮ mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektams ir galimybių studijoms, kurioms kaip kokybės ženklas pagal programą „Horizontas 2020“ arba programą „Europos horizontas“ suteiktas pažangumo ženklas, yra suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalį ir jai netaikomas Sutarties 108 straipsnio 3 dalyje nustatytas reikalavimas pranešti, jeigu tenkinamos šiame straipsnyje ir I skyriuje nustatytos sąlygos.
2. Tinkama finansuoti yra tokia remiamo mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projekto arba galimybių studijos veikla, kokia laikoma atitinkančia reikalavimus pagal programos „Horizontas 2020“ arba programos „Europos horizontas“ taisykles, išskyrus veiklą, kuri viršija bandomosios taikomosios veiklos apibrėžties ribas.
3. Taikomos tokios remiamo mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projekto arba galimybių studijos kategorijos, didžiausios sumos ir tokie tinkamų finansuoti išlaidų apskaičiavimo metodai, kokie laikomi atitinkančiais reikalavimus pagal programos „Horizontas 2020“ arba programos „Europos horizontas“ taisykles.
4. Didžiausia pagalbos suma neviršija 2,5 mln. EUR vienai MVĮ vienam mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektui arba galimybių studijai.
5. Visas kiekvienam mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektui arba galimybių studijai suteiktas viešasis finansavimas neviršija finansavimo normos, nustatytos tam mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektui arba galimybių studijai pagal programos „Horizontas 2020“ arba programos „Europos horizontas“ taisykles.
25b straipsnis
Pagalba veiksmams pagal programą „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“ ir EMTT koncepcijos pagrindimo programą
1. Pagalba veiksmams pagal programą „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“ ir EMTT koncepcijos pagrindimo programą, kuriems kaip kokybės ženklas pagal programą „Horizontas 2020“ arba programą „Europos horizontas“ suteiktas pažangumo ženklas, yra suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalį ir jai netaikomas Sutarties 108 straipsnio 3 dalyje nustatytas reikalavimas pranešti, jeigu tenkinamos šiame straipsnyje ir I skyriuje nustatytos sąlygos.
2. Tinkama finansuoti yra tokia remiamo veiksmo veikla, kokia laikoma atitinkančia reikalavimus pagal programos „Horizontas 2020“ arba programos „Europos horizontas“ taisykles.
3. Taikomos tokios remiamo veiksmo kategorijos, didžiausios sumos ir tokie tinkamų finansuoti išlaidų apskaičiavimo metodai, kokie laikomi atitinkančiais reikalavimus pagal programos „Horizontas 2020“ arba programos „Europos horizontas“ taisykles.
4. Visas kiekvienam remiamam veiksmui suteiktas viešasis finansavimas neviršija didžiausio paramos lygio, nustatyto programoje „Horizontas 2020“ arba programoje „Europos horizontas“.
25c straipsnis
Pagalba bendrai finansuojamiems mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros projektams
1. Pagalba po tarpvalstybinio kvietimo teikti paraiškas pagal programos „Horizontas 2020“ arba programos „Europos horizontas“ taisykles remiantis nepriklausomų ekspertų vertinimu ir reitingavimu atrinktam bendrai finansuojamam mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektui arba galimybių studijai (įskaitant mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektus, įgyvendinamus pagal Sutarties 185 straipsniu arba 187 straipsniu pagrįstą Europos institucionalizuotąją partnerystę arba programos bendro finansavimo veiksmą, kaip apibrėžta programos „Europos horizontas“ taisyklėse), kuriuos įgyvendina bent trys valstybės narės arba dvi valstybės narės ir bent viena asocijuotoji šalis, yra suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalį ir jai netaikomas Sutarties 108 straipsnio 3 dalyje nustatytas reikalavimas pranešti, jeigu tenkinamos šiame straipsnyje ir I skyriuje nustatytos sąlygos.
2. Tinkama finansuoti yra tokia remiamo mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projekto arba galimybių studijos veikla, kokia laikoma atitinkančia reikalavimus pagal programos „Horizontas 2020“ arba programos „Europos horizontas“ taisykles, išskyrus veiklą, kuri viršija bandomosios taikomosios veiklos apibrėžties ribas.
3. Taikomos tokios kategorijos, didžiausios sumos ir tokie tinkamų finansuoti išlaidų apskaičiavimo metodai, kokie laikomi atitinkančiais reikalavimus pagal programos „Horizontas 2020“ arba programos „Europos horizontas“ taisykles.
4. Visas po atrankos, reitingavimo ir įvertinimo pagal programos „Horizontas 2020“ arba programos „Europos horizontas“ taisykles suteiktas viešasis finansavimas neviršija mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektui arba galimybių studijai nustatytos finansavimo normos.
5. Pagal programą „Horizontas 2020“ arba programą „Europos horizontas“ skirtomis lėšomis finansuojama ne mažiau kaip 30 proc. visų tinkamų finansuoti mokslinių tyrimų ir inovacijų veiksmo arba inovacijų veiksmo, kaip apibrėžta pagal programą „Horizontas 2020“ arba programą „Europos horizontas“, išlaidų.
25d straipsnis
Pagalba susiejimo veiksmams
1. Pagalba po tarpvalstybinio kvietimo teikti paraiškas pagal programos „Horizontas 2020“ arba programos „Europos horizontas“ taisykles remiantis nepriklausomų ekspertų vertinimu ir reitingavimu atrinktiems bendrai finansuojamiems susiejimo veiksmams, kuriuos įgyvendinant dalyvauja bent dvi valstybės narės, yra suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalį ir jai netaikomas reikalavimas Sutarties 108 straipsnio 3 dalyje nustatytas reikalavimas pranešti, jeigu tenkinamos šiame straipsnyje ir I skyriuje nustatytos sąlygos.
2. Tinkama finansuoti yra tokia bendrai finansuojamo susiejimo veiksmo veikla, kokia laikoma atitinkančia reikalavimus pagal programos „Horizontas 2020“ arba programos „Europos horizontas“ taisykles. Veikla, kuri viršija bandomosios taikomosios veiklos apibrėžties ribas, neįtraukiama.
3. Taikomos tokios kategorijos, didžiausios sumos ir tokie tinkamų finansuoti išlaidų apskaičiavimo metodai, kokie laikomi atitinkančiais reikalavimus pagal programos „Horizontas 2020“ arba programos „Europos horizontas“ taisykles. Be to, investicijų į su projektu susijusį materialųjį ir nematerialųjį turtą išlaidos taip pat yra tinkamos finansuoti.
4. Taikomos tokios kategorijos, didžiausios sumos ir tokie tinkamų finansuoti išlaidų apskaičiavimo metodai, kokie laikomi atitinkančiais reikalavimus pagal programos „Horizontas 2020“ arba programos „Europos horizontas“ taisykles. Be to, pagalba investicijoms į su projektu susijusį materialųjį ir nematerialųjį turtą neviršija 70 proc. investicinių išlaidų.
5. Kai investicinė pagalba skiriama infrastruktūros objektams, vykdant susiejimo veiksmą, taikomos šios papildomos sąlygos:
a) |
jeigu naudojantis infrastruktūra vykdoma ir ekonominė, ir neekonominė veikla, atitinkamas finansavimas, kiekvienos rūšies veiklos išlaidos ir pajamos į apskaitą įrašomos atskirai pagal nuosekliai taikomus ir objektyviai pagrįstus sąnaudų apskaitos principus; |
b) |
kaina už infrastruktūros eksploatavimą arba naudojimą atitinka rinkos kainą; |
c) |
galimybė naudotis infrastruktūra suteikiama keliems naudotojams skaidriai ir be diskriminacijos. Įmonėms, kurios finansavo bent 10 proc. infrastruktūros investicinių išlaidų, gali būti suteikta lengvatinė prieiga palankesnėmis sąlygomis. Siekiant išvengti kompensacijos permokos, tokia prieiga yra proporcinga įmonės įnašui į investicines išlaidas ir šios sąlygos yra skelbiamos visuomenei; |
d) |
jeigu infrastruktūra gauna viešąjį finansavimą ir ekonominei, ir neekonominei veiklai, valstybės narės vykdo kontrolę ir naudoja lėšų susigrąžinimo mechanizmą, kad užtikrintų, kad padidėjus ekonominės veiklos daliai, palyginti su numatoma padėtimi pagalbos skyrimo metu, nebūtų viršijamas taikomas pagalbos intensyvumas.“ |
(1) 2014 m. birželio 17 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 651/2014, kuriuo tam tikrų kategorijų pagalba skelbiama suderinama su vidaus rinka taikant Sutarties 107 ir 108 straipsnius (OL L 187, 2014 6 26, p. 1).