This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52014DC0425
Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on Slovenia’s 2014 national reform programme and delivering a Council opinion on Slovenia’s 2014 stability programme
Rekomendacija TARYBOS REKOMENDACIJA dėl 2014 m. Slovėnijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2014 m. šalies stabilumo programos_x000b_
Rekomendacija TARYBOS REKOMENDACIJA dėl 2014 m. Slovėnijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2014 m. šalies stabilumo programos_x000b_
/* COM/2014/0425 final */
Rekomendacija TARYBOS REKOMENDACIJA dėl 2014 m. Slovėnijos nacionalinės reformų programos_x000b__x000b_su Tarybos nuomone dėl 2014 m. šalies stabilumo programos_x000b_ /* COM/2014/0425 final - 2014/ () */
Rekomendacija TARYBOS REKOMENDACIJA dėl 2014 m. Slovėnijos
nacionalinės reformų programos
su Tarybos nuomone dėl 2014 m. šalies stabilumo programos
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį
ir 148 straipsnio 4 dalį, atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d.
Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės
priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei
koordinavimo[1],
ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį, atsižvelgdama į 2011 m.
lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES)
Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir
naikinimo[2],
ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį, atsižvelgdama į Europos Komisijos
rekomendaciją[3], atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas[4], atsižvelgdama į Europos Vadovų
Tarybos išvadas, atsižvelgdama į Užimtumo komiteto
nuomonę, atsižvelgdama į Ekonomikos ir
finansų komiteto nuomonę, atsižvelgdama į Socialinės apsaugos
komiteto nuomonę, atsižvelgdama į Ekonominės politikos
komiteto nuomonę, kadangi: (1)
2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų
Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują
augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“,
grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu, ir daugiausia
dėmesio skirti toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų,
kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo
potencialas; (2)
2010 m. liepos 13 d. Taryba, remdamasi
Komisijos pasiūlymais, priėmė rekomendaciją dėl
valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos
gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. –
sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos
gairių, kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas
gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant
nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką; (3)
2012 m. birželio 29 d. valstybių ar
vyriausybių vadovai nusprendė priimti Susitarimą dėl
ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuriuo nustatė
nuoseklią nacionalinių, ES ir euro zonos veiksmų, naudojant
visus galimus svertus, priemones ir politikos strategijas, sistemą. Jie
nutarė, kokių veiksmų reikėtų imtis valstybių
narių lygmeniu, visų pirma išreikšdami tvirtą
įsipareigojimą siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir įgyvendinti
konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas; (4)
2013 m. liepos 9 d. Taryba
priėmė rekomendaciją dėl 2013 m. Slovėnijos
nacionalinės reformų programos ir nuomonę dėl atnaujintos
2012–2016 m. Slovėnijos stabilumo programos. 2013 m.
lapkričio 15 d. pagal Reglamentą (ES) Nr. 473/2013[5] Komisija pateikė
nuomonę dėl atnaujinto 2014 m. Slovėnijos biudžeto plano
projekto[6]; (5)
2013 m. lapkričio 13 d. Komisija
priėmė metinę augimo apžvalgą[7], kuria pradedamas
2014 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą
pačią dieną Komisija pagal Reglamentą (ES)
Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo
ataskaitą[8],
kurioje nurodė, kad Slovėnija yra viena iš valstybių narių,
dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą; (6)
2013 m. gruodžio 20 d. Europos
Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas
finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo
veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą,
ekonomikos augimui palankų fiskalinį konsolidavimą, atkurti
įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos
augimą ir konkurencingumą, mažinti nedarbą, šalinti socialinius
krizės padarinius ir modernizuoti viešąjį administravimą; (7)
pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5
straipsnį 2014 m. kovo 5 d. Komisija paskelbė
Slovėnijai skirtos nuodugnios apžvalgos rezultatus[9]. Padaryta Komisijos
analizės išvada, kad Slovėnijoje ir toliau yra susidaręs
perviršinis makroekonominis disbalansas, todėl reikia jį stebėti
ir toliau vykdyti aktyvius politikos veiksmus. 2013 m. Slovėnija
naikino disbalansą vykdydama makroekonominį koregavimą ir politikos
veiksmus, vis dėlto būtino koregavimo mastas yra toks, kad
esminė rizika išlieka. Kalbant konkrečiai, daug dėmesio reikia
skirti rizikai, susijusiai su ekonomine struktūra, kuriai būdingas
prastas įmonių valdymas, didelis valstybės kišimasis į ekonomiką,
sąnaudų konkurencingumo praradimas, didžiulė įmonių
skolos našta ir valdžios sektoriaus skolos didėjimas. Nors padaryta nemaža
pažanga tvarkant bankų balansus, ir toliau reikia ryžtingų
veiksmų, susijusių su visišku visapusiškos bankų sektoriaus strategijos
įgyvendinimu, įskaitant restruktūrizavimą,
privatizavimą ir griežtesnę priežiūrą; (8)
2014 m. balandžio 15 d. Slovėnija
pateikė 2014 m. nacionalinę reformų programą, o
2014 m. balandžio 24 d. – 2014 m. stabilumo programą.
Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos
vertintos vienu metu; (9)
2014 m. stabilumo
programoje išdėstytos biudžeto strategijos tikslas – iki 2015 m.
panaikinti perviršinį deficitą, o iki 2017 m. pasiekti vidutinio
laikotarpio tikslą. Programoje patvirtintas ankstesnis subalansuoto
biudžeto vidutinio laikotarpio tikslas, kuris atitinka Stabilumo ir augimo
pakto reikalavimus. Tačiau nesitikima, kad pavyks pasiekti
(perskaičiuoto) struktūrinio balanso vidutinio laikotarpio
tikslą iki 2017 m. Programoje planuojama 2015 m. deficitą sumažinti
iki mažiau negu 3 % BVP – tai atitinka perviršinio deficito
procedūros rekomendacijoje nustatytą tikslą. Programoje
numatyta, kad po 2015 m. deficitas nuolatos mažės ir 2018 m. bus
pasiektas 0,3 % BVP perteklius. Programoje prognozuojama, kad valdžios
sektoriaus skola bus didžiausia 2015 m. ir sieks 81,1 % BVP, o
2016 m. ji sumažės iki 76 %. Apskritai programoje išdėstyta
biudžeto strategija atitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus.
Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos programoje pateiktos biudžeto
projekcijos ir kurį parengė nepriklausoma įstaiga
(Makroekonominės analizės ir plėtros institutas), yra atsargus.
2014 m. kovo 5 d. Slovėnijai buvo pateikta atskira Komisijos
rekomendacija. Stabilumo programoje nustatyta keletas papildomų
priemonių, kurios padeda mažinti reikalingų fiskalinių
pastangų atotrūkį. Remiantis šiais faktais manoma, kad stabilumo
programa iš dalies atitinka atskirą Komisijos rekomendaciją. Vis
dėlto išlieka rizika, kad padėtis pablogės, nes programą
grindžiančios priemonės nepakankamai išsamios, taip pat daugelis
jų dar turi būti patvirtintos. Dėl bet kokio galimo papildomo
poreikio rekapitalizuoti bankus, nustatyto Slovėnijoje atlikus
2013 m. turto kokybės patikrinimą ir testavimą
nepalankiausiomis sąlygomis, padidėtų deficito ir skolos
santykiai, o bet kokios pajamos, gautos sėkmingai privatizavus valstybines
įmones arba bankus, įtrauktos į programos projekcijas,
sumažintų skolos naštą. Remiantis Komisijos prognoze, fiskalinės
pastangos 2013–2014 m. laikotarpiu yra per mažos 1,4 % BVP vertinant
pagal (pakoreguotą) struktūrinio balanso pokytį ir 0,5 %
BVP vertinant pagal reikalingų priemonių sumą, kuri, kaip
apskaičiuota pateikiant perviršinio deficito procedūros
rekomendaciją, yra būtina. 2015 m. programoje prognozuojamas
deficitas atitinka perviršinio deficito procedūros rekomendaciją,
tačiau Komisija 2014 m. pavasario prognozėje apskaičiavo,
kad deficitas bus 3,1 % BVP. Be to, numatoma, kad pagal prognozę
fiskalinės pastangos, vertinamos pagal (pakoreguotą) struktūrinio
balanso pokytį ir pagal pagrindinę diskrecinių priemonių,
kurios turi būti įgyvendintos, sumą, 2015 m. bus
mažesnės, negu rekomendavo Taryba. Remdamasi programos vertinimu ir
Komisijos prognoze, pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 Taryba
mano, kad nuo 2014 m. ir vėliau reikia dėti papildomų
pastangų, įskaitant būtinas struktūrines pastangas,
siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi perviršinio deficito
procedūros rekomendacijos; (10)
atsižvelgdamas į fiskalines taisykles,
2013 m. parlamentas patvirtino konstitucinį pagrindą, kad
būtų nustatyta struktūrinio valdžios sektoriaus biudžeto balanso
(pertekliaus) taisyklė. Tačiau būtinas įgyvendinimo
teisės aktas, t. y. Fiskalinių taisyklių aktas, kuris
turėjo pradėti galioti 2013 m. lapkričio mėn.,
kol kas nepriimtas. Visų pirma turi būti sukurta reikalinga
teisinė bazė, kad būtų apibrėžtas fiskalinės
tarybos vaidmuo, kompetencija ir nepriklausomumas. Laiku užbaigus išsamią
visų pagrindinių sveikatos išlaidų srities biudžeto
naudotojų išlaidų apžvalgą, būtų galima nustatyti
priemones, kuriomis grindžiamas fiskalinis konsolidavimas, bei veiksmingumo ir
ekonominio efektyvumo didinimo galimybes; (11)
2013 m. Slovėnijai rekomenduota stiprinti
ilgalaikį pensijų sistemos tvarumą ir gerinti ilgalaikės
priežiūros sektoriaus efektyvumą, ekonominį efektyvumą ir
kokybę. Slovėnijos pažanga taikant rekomendacijai įgyvendinti
skirtas priemones yra nedidelė. 2012 m.
pensijų reformos vertinimas baigtas 2014 m. balandžio mėn.,
pirmosios šio vertinimo išvados yra teigiamos. Tam tikra biudžeto
lėšų suma buvo sutaupyta, vis dėlto pensijų lygis išlieka
nepakitęs. Vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu Slovėnija gali patirti
fiskalinio tvarumo problemų iš esmės dėl su senėjančia
visuomene susijusių išlaidų, kurias galima numatyti pagal Slovėnijos
demografinę padėtį. Todėl
siekiant stabilizuoti bendras išlaidas vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu,
vidutiniu laikotarpiu reikės reformuoti pensijų ir ilgalaikės
priežiūros sistemas bei užtikrinti pensijų pakankamumą ir
galimybes naudotis ilgalaikės priežiūros paslaugomis. Valdžios institucijos planuoja parengti baltąją
knygą dėl išsamios pensijų reformos. 2013 m. pabaigoje buvo
priimtas ilgalaikės priežiūros reformos planas, o iki 2014 m.
pabaigos numatoma priimti susijusius teisės aktus. Tačiau šis
priėmimas gali būti atidėtas, nes atsilieka vykdomas sveikatos
draudimo reorganizavimas; (12)
padėtis darbo rinkoje pablogėjo.
2013 m. nedarbas pasiekė 10,3 %, jaunimo nedarbas išaugo iki
21,6 %, o nedirbančio, nesimokančio ir profesinių
įgūdžių nelavinančio jaunimo dalis 2011–2013 m.
padidėjo 2,1 procentinio punkto. 2013 m. priimtos darbo rinkos
reformos vertinime nurodoma, kad mažėja nuolatinių ir terminuotų
darbo sutarčių segmentacija, tačiau taip yra dėl to, kad
vis dažniau naudojamos kitos nenuolatinių sutarčių formos, o
pagyvenusių ir jaunų žmonių užimtumo paskatų poveikis kol
kas neaiškus. Darbo rinkos segmentacijos problemos taip pat sprendžiamos
geriau reglamentuojant studentų darbą. Nors naujasis aktas kol kas
nepatvirtintas, abejonių, ar juo bus tinkamai pašalinti ankstesnių
taisyklių trūkumai, išlieka. Vyriausybė nepadarė pakankamos
pažangos įgyvendindama praėjusių metų rekomendaciją
dėl minimalaus darbo užmokesčio, kuris toliau indeksuojamas tik pagal
infliaciją, nors minimalaus darbo užmokesčio akte leidžiama
indeksuoti pagal kitas ekonomines sąlygas. Nedidelė pažanga padaryta
rengiant efektyvias aktyviai darbo rinkai pritaikytas politikos priemones ir
sprendžiant gebėjimų paklausos ir pasiūlos neatitikties problemą; (13)
vyriausybė padarė esminę pažangą
įgyvendindama rekomendacijas dėl bankų sektoriaus stabilumo –
buvo atliktas patikimas turto kokybės patikrinimas ir testavimas
nepalankiausiomis sąlygomis, greitos rekapitalizavimo operacijos ir
neveiksnių paskolų pervedimas Bankų turto valdymo bendrovei.
Tačiau darbas toli gražu nėra baigtas: reikia ryžtingų
veiksmų siekiant užbaigti ir įgyvendinti išsamią bankų
sektoriaus strategiją, kaip pranešta 2013 m. gruodžio mėn.,
įskaitant restruktūrizavimą, privatizavimą ir
griežtesnę priežiūrą. Bankų sistemos neveiksnių
paskolų lygis yra aukštas. Todėl svarbu, kad bankai įgytų
neveiksnių paskolų vidaus tvarkymo gebėjimą, be kita ko,
stiprintų vidaus turto valdymo ir restruktūrizavimo skyrius, spartintų
neveiksnių paskolų tvarkymą ir didintų
susigrąžinamą vertę bei išsaugotų perspektyvias
įmones. Tolesnį neveiksnių
paskolų pervedimą Bankų turto valdymo bendrovei reikia
kruopščiai suplanuoti, kad būtų galima palengvinti greitą
ir veiksmingą įmonių kreditų restruktūrizavimą,
visų pirma sudėtingų tarpusavyje susijusių grupės
paskolų atveju. Laukiama išsamios valdymo strategijos ir verslo plano,
pagrindžiančių Bankų turto valdymo bendrovės išmokamojo
grąžinimo tikslus. Remiantis turto kokybės patikrinimo ir testavimo
nepalankiausiomis sąlygomis patirtimi, reikėtų imtis
papildomų ryžtingų priemonių visų bankų, visų
pirma valstybei priklausančių bankų, valdymui ir priežiūrai
gerinti; tomis priemonėmis turi būti stiprinamas rizikos valdymas,
gerinamas kredito patvirtinimo procesas ir duomenų kokybė ir
prieinamumas siekiant mažinti neveiksnių paskolų lygius ir užkirsti
kelią būsimai rizikai; (14)
vyriausybė padarė mažą pažangą
įgyvendindama rekomendacijas dėl valstybės įmonių,
kurios sukuria šeštadalį visos pridėtinės vertės ir yra
susijusios sudėtingais vidaus bankų, draudimo grupių ir
nefinansinių korporacijų bendrų akcijų nuosavybės
ryšiais, valdymo. Valstybės įtakos lygis kelia didelę
tiesioginę ir netiesioginę riziką viešiesiems finansams dėl
su garantijomis susijusių įsipareigojimų. Nuosekli
valstybės įmonių valdymo strategija ir geresnis įmonių
valdymas sukurtų palankesnę aplinką tiesioginėms užsienio
investicijoms pritraukti. Nors 2013 m. gegužės mėn. buvo
imtasi pradinių veiksmų sudaryti pirminį 15 įmonių,
kurios būtų pagreitintai privatizuotos, sąrašą, iki šiol
padaryta pažanga yra nevienareikšmė, todėl greičiausiai bus
vėluojama. Vėliau, negu numatyta, 2014 m.
balandžio mėn. buvo pateiktas naujas teisės aktas, kuriuo
įsteigiama Slovėnijos valstybės kontroliuojančioji
bendrovė – valstybės nuosavybės valdymo konsolidavimo
priemonė. Laukiama nuodugnios strategijos ir tikslios pagrindinio ir
nepagrindinio turto, įskaitant skirto privatizuoti, klasifikacijos. Reikia nustatyti ir įgyvendinti atitinkamas
priemones, kuriomis užtikrinamas restruktūrizavimo procesas ir tikslų
pasiekimas, įskaitant, inter alia, maksimalų
kreditorių susigrąžinamos vertės padidinimą ir
įmonių, kurias reikia kuo greičiau restruktūrizuoti,
sąrašo sudarymą; (15)
2013 m. buvo iš dalies
pakeista nemokumo sistema, kad būtų galima laiku priimti sprendimus
dėl neveiksmingų paskolų, tačiau nauja sistema iš
esmės dar neišbandyta. Aukštas įsiskolinimo ir finansinių
sunkumų lygis apribojo įmonių sektoriaus gebėjimą
investuoti į būsimus projektus. Skubiai reikalingas finansinis ir
veiklos įmonių sektoriaus restruktūrizavimas dideliu mastu dar
neprasidėjo. Reikalingas konsoliduotas požiūris į įvairias
bankų sistemos kredito pozicijas siekiant paspartinti neveiksnių
paskolų tvarkymą ir palengvinti restruktūrizavimo derybas,
visų pirma sudėtingų, tarpusavyje susijusių grupių
paskolų atveju. Iniciatyvos remti ir paspartinti šį procesą
galėtų imtis centralizuota darbo grupė, kurią sudarytų
patyrę visų suinteresuotųjų šalių atstovai. Šiuo metu
svarbiausia greitai ir veiksmingai užbaigti kelias Bankų turto valdymo
bendrovės tvarkomas skubias bylas; (16)
nepaisant turimo potencialo,
Slovėnija turi beveik mažiausiai ES tiesioginių užsienio
investicijų (2012 m. 34,1 % BVP, palyginti su 47,1 % BVP ES
vidurkiu). Dėl privatizavimo ir įmonių restruktūrizavimo
atsiranda daug naujų galimybių privatiems investuotojams, vis
dėlto matyti, kad nepakankamai išvystyta verslo aplinka ir kultūra
trukdo Slovėnijai pasinaudoti visomis galimybėmis. 2012 m. buvo pradėtas
reglamentuojamųjų profesijų reglamentavimo panaikinimo procesas,
iki šiol reglamentuojamųjų profesijų skaičius sumažėjo
nuo 323 iki 262. Toliau panaikinant reglamentuojamųjų
profesijų reglamentavimą būtų galima padidinti šalies ir
užsienio paslaugų teikėjų skaičių, taigi padidinti
konkurencingumą. Yra galimybių didinti priemonių, skirtų
verslo aplinkai ir verslumui gerinti, nuoseklumą. Šiomis aplinkybėmis
būsima pažangiosios specializacijos strategija pagal 2014–2020 m.
Europos struktūrinius ir investicijų fondus suteiks galimybių
sutelkti dėmesį į pagrindines priemones, pavyzdžiui, skirtas
parduodamiems naujoviškiems produktams kurti; (17)
Slovėnija pradeda rengti nuodugnios viešojo
sektoriaus reformos pasiūlymus (jie turi būti priimti iki
2015 m. sausio mėn.). Šiais pasiūlymais Slovėnija turi
atkurti viešojo administravimo kokybę ir patikimumą. Slovėnija
padarė pažangą gerindama teismų sistemą ir sumažino
nagrinėjamų bylų skaičių. Vykdant komercinės ir
civilinės teisenos bylų valdymo reformą pagerintas teismų
sistemos veikimas. Išlaikytos pastarosios teigiamos civilinių ir
komercinių ginčų bylų nagrinėjimo tendencijos; (18)
atsižvelgdama į Europos semestrą,
Komisija atliko išsamią Slovėnijos ekonominės politikos
analizę. Ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę
reformų programą. Komisija įvertino ne tik jų svarbą
tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Slovėnijos politikai, bet
ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES
priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių
sprendimų būtina stiprinti bendrą Europos Sąjungos
ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant
į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–8
rekomendacijose; (19)
atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba
išnagrinėjo Slovėnijos stabilumo programą ir savo nuomonę[10] visų pirma
pateikė 1 rekomendacijoje, (20)
atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos
ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę
reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal
Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau
išdėstytose 1–8 rekomendacijose; (21)
atsižvelgdama į Europos semestrą,
Komisija taip pat atliko visos euro zonos ekonominės politikos
analizę. Remdamasi šia analize, Taryba parengė konkrečias
rekomendacijas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro.
Slovėnija taip pat turėtų užtikrinti visišką tų
rekomendacijų įgyvendinimą laiku, REKOMENDUOJA Slovėnijai
2014–2015 m. imtis šių veiksmų: 1. Sustiprinti
biudžeto strategiją pakankamai išsamiai nurodytomis
struktūrinėmis priemonėmis, 2014 m. ir vėliau
užtikrinti tvarų perviršinio deficito panaikinimą iki 2015 m.
vykdant struktūrinio koregavimo priemones, nurodytas Tarybos rekomendacijoje
pagal perviršinio deficito procedūrą. Siekiant tvariai panaikinti
fiskalinį disbalansą reikia patikimai įgyvendinti plataus užmojo
struktūrines reformas, kuriomis didinamas koregavimo pajėgumas ir
skatinamas augimas bei darbo vietų kūrimas. Panaikinus perviršinį
deficitą, toliau vykdyti struktūrinį koregavimą, kurio
dydis kiekvienais metais būtų bent 0,5 % BVP arba daugiau, jeigu
ekonominės sąlygos yra palankios, arba užtikrinti, kad būtų
laikomasi skolos taisyklės siekiant tvariai mažinti didelį valdžios
sektoriaus skolos santykį. Didinti fiskalinės politikos
patikimumą, iki galo priimti struktūrinio valdžios sektoriaus
biudžeto balanso (pertekliaus) taisyklę, vidutinio laikotarpio biudžeto
sistemą padaryti privalomą, visa apimančią ir
skaidrią, sukurti būtiną fiskalinės tarybos veikimo
teisinę bazę, apibrėžti jos kompetenciją sudarant
biudžetą ir kuo greičiau nustatyti aiškią procedūrinę
tvarką, pagal kurią būtų stebimi biudžeto rezultatai. Iki
2014 m. pabaigos atlikti išsamią valstybės ir vietos valdžios
lygmenų, tiesioginių ir netiesioginių biudžeto naudotojų ir
savivaldybėms priklausančių komunalinių paslaugų ir
sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų išlaidų
peržiūrą siekiant sutaupyti biudžeto lėšų 2015 ir
vėlesniais metais. 2. Remiantis viešosiomis
konsultacijomis, susitarti dėl priemonių, kuriomis būtų
užtikrintas pensijų sistemos tvarumas po 2020 m. koreguojant svarbius
parametrus, kaip antai teisės aktais numatyto pensinio amžiaus
susiejimą su tikėtinos gyvenimo trukmės pailgėjimu ir
asmeninių įmokų pagal antrąją pensijų sistemos
pakopą skatinimą. Apriboti su visuomenės senėjimu
susijusias ilgalaikės priežiūros išlaidas skiriant išmokas tiems,
kuriems jų labiausiai reikia, ir perorientuojant priežiūros paslaugas
nuo institucinės priežiūros prie priežiūros namuose. 3. Pasikonsultavus su socialiniais
partneriais ir pagal nacionalinę praktiką iki 2014 m. pabaigos
parengti išsamų socialinį susitarimą, kuriuo būtų
užtikrinta, kad darbo užmokesčio, įskaitant minimalų darbo
užmokestį, raida būtų palanki konkurencingumui, vidaus paklausai
ir darbo vietų kūrimui. Iš naujo apibrėžti minimalaus darbo
užmokesčio sudėtį it peržiūrėti jo indeksavimo
sistemą. Imtis priemonių dar labiau mažinti segmentaciją,
visų pirma sprendžiant jaunų ir pagyvenusių žmonių samdos
paskatų veiksmingumo ir civilinės teisės sutarčių
naudojimo problemas. Priimti studentų darbo aktą. Teikti
pirmenybę neregistruotų jaunų žmonių įtraukčiai,
užtikrinant pakankamus valstybinių užimtumo tarnybų pajėgumus.
Padidinti žemiausios kvalifikacijos ir pagyvenusių darbuotojų
užimtumą, pritaikyti darbo aplinką prie ilgesnio darbingo amžiaus ir
sutelkti išteklius į aktyviai darbo rinkai pritaikytas politikos priemones
ir gerinti jų veiksmingumą. Spręsti gebėjimų paklausos
ir pasiūlos neatitikties problemą didinant profesinio rengimo ir
mokymo programų patrauklumą ir toliau plėtojant
bendradarbiavimą su atitinkamomis suinteresuotosiomis šalimis vertinant
darbo rinkos poreikius. 4. Kaip planuota, 2014 m.
užbaigti NKBM privatizavimą, pasirengti privatizuoti „Abanka“
2015 m., tęsti greitą valstybės pagalbą
gaunančių bankų restruktūrizavimo planų
įgyvendinimą ir būtiną bankų sektoriaus
konsolidavimą. Remiantis turto kokybės patikrinimo ir testavimo
nepalankiausiomis sąlygomis patirtimi, 2014 m.
rugpjūčio mėn. užbaigti išsamų bankų veiksmų
planą, įskaitant specialias priemones valdymui, priežiūrai,
rizikos valdymui, kredito patvirtinimo procesui, duomenų kokybei ir
prieinamumui gerinti. Sustiprinti bankų pajėgumus tvarkyti
neveiksnias paskolas gerinant vidaus turto valdymo ir restruktūrizavimo
skyrių darbą. Iki 2014 m. rugsėjo mėn. paskelbti
išsamią valdymo strategiją ir verslo planą, kuriuose
būtų patikslinti Bankų turto valdymo bendrovės
įgaliojimai, išsamiai nustatytas jos vaidmuo restruktūrizuojant
turtą, išmokamojo grąžinimo tikslai, biudžetas, turto valdymo planai
ir numatytas pelnas, taip pat užtikrinami pakankami ištekliai. 5. Pagal numatytą
grafiką toliau tęsti 2013 m. paskelbtą įmonių
privatizavimą. Patvirtinti Slovėnijos valstybės
kontroliuojančiosios bendrovės strategiją aiškiai
suklasifikuojant turtą pagal terminus ir apibrėžtis, nustatytus
2014 m. Slovėnijos valstybės kontroliuojančiosios
bendrovės akte. Iki 2014 m. lapkričio mėn. sudaryti
trumpalaikį (vienų arba dvejų metų perspektyvos) tikslingo
turto perdavimo tvarkaraštį, kuriame būtų aiškiai nurodytos
laiko ribos. Pradėti jį visapusiškai naudoti kaip priemonę
valstybei tebepriklausančiam turtui valdyti ir pagal valdymo aktus
numatytam turtui perduoti per įstatyme numatytą laikotarpį. Iki
2014 m. rugsėjo mėn. patvirtinti ir įgyvendinti valstybinių
įmonių valdymo kodeksą siekiant užtikrinti profesionalų,
skaidrų ir nepriklausomą valdymą. 6. Iki 2014 m. pabaigos
užbaigti įmonių restruktūrizavimo pagrindinį planą,
kuriame būtų nustatyti aiškūs prioritetai ir veiksmingas
įgyvendinimo procesas. Įsteigti centrinę įmonių
restruktūrizavimo darbo grupę, kuri stebėtų ir
koordinuotų visą restruktūrizavimo procesą, teiktų
ekspertines žinias, gaires ir patarimus, palengvintų visų
susijusių suinteresuotųjų šalių derybų procesą.
Sudaryti skubiausių restruktūrizavimo atvejų sąrašą ir
maksimaliai padidinti kreditorių susigrąžinamą vertę.
Skatinti visas su restruktūrizavimo procesu susijusias šalis naudotis
turimais teisiniais mechanizmais ir tarptautine geriausia patirtimi. Iki
2014 m. rugsėjo mėn. įvertinti vėliausius
nemokumo teisės aktų pokyčius ir būti pasirengus imtis
būtinų papildomų priemonių. Toliau trumpinti pirmosios
instancijos teisminių procedūrų nagrinėjant civilines ir
komercines ginčų bylas trukmę, įskaitant pagal nemokumo
teisės aktus nagrinėjamas bylas, ir mažinti nagrinėjamų
bylų, visų pirma vykdymo užtikrinimo ir nemokumo bylų,
skaičių. 7. Sumažinti verslo
kliūčių pagrindinėse Slovėnijos ekonominės
plėtros srityse, kad šalis taptų patrauklesne tiesioginėms
užsienio investicijoms: visų pirma pagreitinti reglamentuojamųjų
profesijų liberalizavimą, mažinti administracinę naštą,
įskaitant leidimų išdavimo sistemų paprastinimą. Užtikrinti
pakankamai autonominį Konkurencijos apsaugos agentūros biudžetą
ir padidinti šios agentūros institucinį nepriklausomumą.
Racionalizuoti prioritetus ir užtikrinti 2011 m. mokslinių
tyrimų ir inovacijų ir 2013 m. pramonės politikos
strategijų nuoseklumą, būsimomis pažangios specializacijos ir
transporto strategijomis užtikrinti greitą jų įgyvendinimą
ir veiksmingumo vertinimą. 8. Imtis veiksmingų kovos
su korupcija priemonių, didinti skaidrumą ir atskaitomybę,
pradėti vykdyti išorės ekspertų atliekamą veiklos
rezultatų vertinimą ir kokybės kontrolės procedūras. Priimta Briuselyje Tarybos
vardu Pirmininkas [1] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. [2] OL L 306, 2011 11 23, p. 25. [3] COM(2014) 425 final. [4] Dok. P7_TA(2014)0128 ir
P7_TA(2014)0129. [5] OL L 140, 2013 5 27, p. 11. [6] C(2013) 8010 final. [7] COM(2013) 800 final. [8] COM(2013) 790 final. [9] SWD(2014) 88 final. [10] Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5
straipsnio 2 dalį.