EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52013SC0472
COMMISSION STAFF WORKING DOCUMENT EXECUTIVE SUMMARY OF THE IMPACT ASSESSMENT Accompanying the Document Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council on the protection of undisclosed know-how and business information (trade secrets) against their unlawful acquisition, use and disclosure
KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA Pridedama prie dokumento Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl neatskleistos praktinės patirties ir verslo informacijos (komercinių paslapčių) apsaugos nuo neteisėto gavimo, naudojimo ir atskleidimo
KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA Pridedama prie dokumento Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl neatskleistos praktinės patirties ir verslo informacijos (komercinių paslapčių) apsaugos nuo neteisėto gavimo, naudojimo ir atskleidimo
/* SWD/2013/0472 final */
KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA Pridedama prie dokumento Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl neatskleistos praktinės patirties ir verslo informacijos (komercinių paslapčių) apsaugos nuo neteisėto gavimo, naudojimo ir atskleidimo /* SWD/2013/0472 final */
KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS
DOKUMENTAS POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA Pridedama prie dokumento Pasiūlymas dėl Europos
Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl neatskleistos praktinės
patirties ir verslo informacijos (komercinių paslapčių) apsaugos
nuo neteisėto gavimo, naudojimo ir atskleidimo
1. Įvadas ir konsultacijos 2010 m. kovo 3 d. Komisija
priėmė pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategiją
(„Europa 2020“), kurioje reikalaujama sustiprinti žinias ir inovacijas, kaip
Sąjungos ekonomikos augimo varomąją jėgą. Vykdydama
pavyzdinę iniciatyvą „Inovacijų sąjunga“ Komisija
ėmėsi pagerinti pagrindines verslo inovacijų sąlygas, be
kita ko, optimizuojant intelektinės nuosavybės naudojimą. Atsižvelgusi į tai, 2011 m.
gegužės 24 d. Komisija priėmė išsamią strategiją,
kad užtikrintų sklandų intelektinės nuosavybės vidaus
rinkos veikimą. Bet koks patentas, dizainas ar prekės
ženklas prasideda nuo paslapties (naujo produkto pateikimas, perversmą
medicinoje sukeliantys vaistai, naujo automobilio prototipas ir t. t.).
Kol bendrovės neįtvirtina intelektinės nuosavybės
teisių, tol kyla rizika, kad jų vertinga mokslinių tyrimų
informacija ir žinios gali būti pavogtos. Komercines paslaptis
reglamentuojanti teisė sumažina novatoriškų bendrovių ir
mokslinių tyrimų įstaigų veiklai kylančią
riziką, nes ja užtikrinamas teisinis teisių gynimo mechanizmas,
taikomas neteisėto MTTP rezultatų pasisavinimo atvejais. Komercinės paslaptys yra labai svarbios
bendriems moksliniams tyrimams vidaus rinkoje, kuriuos vykdantiems partneriams
įvairiose valstybėse narėse tenka dalytis vertinga informacija.
Vis dėlto komercinės paslaptys Sąjungoje apsaugomos
nepakankamai. Novatoriškoms bendrovėms vis dažniau kyla neteisėto jų
informacijos pasisavinimo rizika tiek Sąjungoje, tiek iš už jos ribų,
o, kai nėra vienodų ir patikimų teisinių sąlygų,
silpnėja šių bendrovių, kaip ekonomikos augimo ir darbo
vietų kūrimo varomosios jėgos, potencialas. Šiame poveikio vertinime analizuojama, kur
glūdi pagrindinės šios problemos priežastys ir kokiais būdais jas
pašalinti. Komisijos tarnybos pasitelkė išorės
ekspertus. Dviejose išorės studijose įvertinta ES teikiama
teisinė komercinių paslapčių apsauga ir apžvelgta susijusi
ekonominė literatūra. Atliekant vieną iš šių studijų
atlikta apklausa (2012 m.), kurioje dalyvavo 537 bendrovės, o
Komisijos tarnybų surengtose viešose konsultacijose dalyvavo 386
respondentai. 2. Politikos aplinkybės,
problemos apibrėžimas ir subsidiarumas Esama įrodymų, kad bendrovės,
nepriklausomai nuo jų dydžio, komercines paslaptis vertina bent taip, kaip
patentus ir visas kitų formų intelektinės nuosavybės
teises. Komercinės paslaptys ypač svarbios mažoms ir vidutinėms
įmonėms (MVĮ) bei veiklą pradedančioms naujoms verslo įmonėms.
Komercinės paslaptys taip pat svarbios siekiant apsaugoti netechnologines
inovacijas. Paslaugų pramonė, sudaranti daugiau nei 70 % ES BVP,
santykinai priklauso labiau nuo komercinių paslapčių ir mažiau
nuo patentų, palyginti su gamybos pramone. Atsižvelgiant į komercinės
paslapties ekonominę vertę, konkurentai ją taip pat gali bandyti
neteisėtai gauti, t. y. pavogti, neteisėtai nukopijuoti,
pažeisti konfidencialumo reikalavimus ir t. t., o paskui nederamai ją
naudoti. Atsižvelgiant į kelias tendencijas (globalizaciją,
užsakomąsias paslaugas, ilgesnes tiekimo grandines ir platesnį
informacijos ir ryšių technologijų naudojimą), galima teigti,
kad neteisėto komercinės paslapties pasisavinimo rizika ilgainiui
auga. Viena iš penkių į apklausos klausimus atsakiusių
įmonių nurodė, kad per pastaruosius 10 metų ES patyrė
neteisėto pasisavinimo bandymų arba veiksmų. Nepaisant komercinių paslapčių
reikšmės ir joms kylančios grėsmės, ES teisinėje
sistemoje šiam reiškiniui skiriama nedaug dėmesio. ES taisyklių
nėra, o pagal nacionalines taisykles siūloma nevienoda apsauga nuo neteisėto
pasisavinimo. Tik nedaugelio valstybių narių civilinėje arba
baudžiamojoje teisėje konkrečiai sprendžiama neteisėto
komercinių paslapčių pasisavinimo problema, dauguma naudojasi
bendrosiomis nesąžiningos konkurencijos ar deliktų teisės
nuostatomis, o kai kurios – baudžiamosios teisės nuostatomis. Nacionalinių teisės normų
skirtumai lemia teisinės komercinių paslapčių apsaugos nuo
neteisėto pasisavinimo susiskaidymą vidaus rinkoje. Tai parodyta
toliau esančioje lentelėje, kurioje valstybių narių
teisės normos palyginamos pagal kelias atrinktas svarbias priemones,
kurios turėtų būti numatytos pagal tokią teisinę
apsaugą: Teisinės apsaugos susiskaidymas (atrinktos priemonės) Duomenų šaltinis: Baker & McKenzie (2013 m.). Atrinktos priemonės || AT || BE || BG || CY || CZ || DE || DK || EE || EL || ES || FI || FR || HU || IE || IT || LT || LU || LV || MT || NL || PL || PT || RO || SE || SI || SK || UK Komercinės paslapties apibrėžtis civilinės teisės aktuose || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Galimybė naudoti draudimą sąžiningai veikusios trečiosios šalies atžvilgiu || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Neribotos trukmės draudimas || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Galimybė įpareigoti sunaikinti komercinę paslaptį / ją naudojant pagamintas prekes || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Žalos apskaičiavimas remiantis teisingu autoriniu atlyginimu || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Veiksmingos taisyklės dėl slaptumo išsaugojimo (civilinis procesas) || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Pakankama baudžiamosios teisės aktų aprėptis || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || N. B. tuščias langelis reiškia, kad atitinkama priemonė nacionalinės teisės aktuose nenumatyta –
a) apsaugos aprėptis: tik nedaugelyje
valstybių narių komercinės paslaptys ir neteisėtas
pasisavinimas yra apibrėžti, o kai kurios apskritai neturi specialių
nuostatų dėl komercinių paslapčių; –
b) teisių gynimo priemonės: ne visada galima
pasinaudoti galimybe taikyti draudžiamąjį įpareigojimą,
siekiant nutraukti visų tipų trečiųjų šalių
nederamą komercinės paslapties naudojimą (pvz., kai
neteisėtai pasisavinta komercinė paslaptis buvo perduota
sąžiningai veikiančiai trečiajai šaliai); ne visada įmanoma
pritaikyti neribotos trukmės draudimą; ne visada įmanoma taikyti
įpareigojimą sunaikinti pagamintas prekes ir neteisėtai
pasisavintą informaciją arba jas grąžinti pirminiam komercinės
paslapties turėtojui; įprastinės žalos (faktinių nuostolių
/ netenkamo pelno) apskaičiavimo taisyklės ne visada tinkamos
neteisėto komercinės paslapties pasisavinimo atvejais ir ne visose
valstybėse narėse galima taikyti alternatyvius metodus (pvz.,
autorinių atlyginimų, kuriuos būtų reikėję
sumokėti pagal licencijos sutartį, sumą); –
c) komercinių paslapčių
konfidencialumo išsaugojimas per civilinį procesą:
nacionalinėmis taisyklėmis dažniausiai neveiksmingai užtikrinamas
toks konfidencialumas ir tai gali nulemti, kad komercinė paslaptis bus
negrįžtamai prarasta, jeigu nukentėjusysis nuspręs
bylinėtis. Dėl šios rizikos nuo neteisėto komercinės
paslapties pasisavinimo nukentėję asmenys vengia ginti savo teises
ir –
d) komercinės paslapties vagystė yra
baudžiamoji veika daugelyje, tačiau ne visose, valstybėse narėse,
o sankcijos dažnai labai skiriasi. Dėl tokios susiskaidžiusios apsaugos
bylinėjimasis tampa nepatikima priemone siekiant apsaugoti komercines
paslaptis nuo trečiųjų šalių neteisėto pasisavinimo
tarpvalstybiniu mastu. Tai taip pat susilpnina ES novatoriams siūlomą
apsaugą nuo naudojant pavogtas komercines paslaptis trečiosiose
šalyse gaminamų prekių. Iš praktikos galima daryti išvadą, kad
komercinių paslapčių turėtojai nacionalinių
taisyklių nelaiko patikimomis, nes bendrovės teismuose beveik negina
savo komercinių paslapčių, kurios buvo neteisėtai
pasisavintos. Nustatytos dvi pagrindinės problemos:
(1) nepakankamos paskatos imtis
tarpvalstybinės novatoriškos veiklos. Kai komercinėms paslaptims kyla
neteisėto pasisavinimo rizika ir teisinė apsauga yra neveiksminga,
sumažėja paskatų imtis novatoriškos veiklos (be kita ko,
tarpvalstybiniu mastu), kadangi: –
i) tikėtina inovacijų, grindžiamų
komercinėmis paslaptimis, vertė yra mažesnė, o jų apsaugos
išlaidos didesnės. Viena vertus, kuo didesnė tikimybė, kad
vieną dieną komercinė paslaptis bus neteisėtai pasisavinta,
o jos turėtojas neturi daug vilčių, kad žala, kurią gali patirti,
bus atlyginta, tuo mažiau pajamų jis gali tikėtis. Kita vertus, kuo
silpnesnė teisinė apsauga, tuo daugiau kiekvienas novatorius turi
investuoti į savo paties taikomas apsaugos priemones. 35 % 2012 m. apklausos
respondentų nurodė, kad „didesnės prevencinių informacijos
apsaugos priemonių išlaidos“ yra tiesioginis neteisėto pasisavinimo
veiksmų (arba bandymų) padarinys, ir –
ii) dalijantis komercinėmis paslaptimis kyla
didesnė verslo rizika. Pavyzdžiui, pagal 2012 m. apklausos rezultatus
40 % ES bendrovių nesidalija komercinėmis paslaptimis su kitomis
šalimis, nes bijo, kad bus prarastas informacijos konfidencialumas: ji bus nederamai
panaudota ar paskelbta be jų leidimo; 2) kyla grėsmė komercine paslaptimi
grindžiamiems konkurenciniams pranašumams (sumažėja konkurencingumas):
dėl susiskaidžiusios teisinės apsaugos ES neužtikrinama palyginama
apsaugos aprėptis ir teisių gynimo lygis vidaus rinkoje, todėl
iškyla grėsmė komercine paslaptimi grindžiamiems konkurenciniams
pranašumams, susijusiems arba nesusijusiems su inovacijomis, ir mažėja
komercinės paslapties turėtojo konkurencingumas. Pavyzdžiui,
apskaičiuota, kad Europos chemijos pramonėje, kuri yra labai
priklausoma nuo komercinėmis paslaptimis grindžiamų procesų
inovacijų, dėl neteisėto komercinių paslapčių
pasisavinimo apyvarta dažnais atvejais galėtų sumažėti net
30 %. Dėl to taip pat mažėja novatoriaus gebėjimas gauti atitinkamas
pajamas iš komercinės paslapties naudojimo. Labai nukenčia novatoriškos
bendrovės, visų pirma mažosios ir vidutinės įmonės
(MVĮ), trukdoma bendradarbiauti vykdant novatorišką veiklą vidaus
rinkoje. Dėl skirtingo lygio apsaugos kai kurios bendrovės yra
geriau nei kitos pasirengusios priimti informacija grindžiamos ekonomikos
keliamus iššūkius ir naudotis veiksminga intelektinės nuosavybės
infrastruktūra. Dėl teisinės sistemos susiskaidymo novatoriams
vidaus rinkoje yra sunkiau pasinaudoti visu savo potencialu tarpvalstybiniu
mastu. Tai turi poveikį investicijoms, darbo vietoms ir ekonomikos
augimui. Jei nebus imtasi ES veiksmų (pagrindinis
scenarijus), valstybėse narėse komercinių
paslapčių turėtojams taikomomis teisinėmis gynimo
priemonėmis ir toliau tinkamai nebus šalinami neigiami padariniai dėl
neteisėto komercinių paslapčių pasisavinimo. 3. Subsidiarumas ES veiksmai galėtų būti
grindžiami Sutarties dėl ES veikimo 114 straipsniu, nes šios iniciatyvos
pagrindinis tikslas – pagerinti inovacijų sąlygas ir padidinti
intelektinės nuosavybės apsaugos veiksmingumą vidaus rinkoje. Subsidiarumo
principo būtų paisoma, nes vienos valstybės narės šios
iniciatyvos tikslų negalėtų pasiekti. ES veiksmų ypač
reikia siekiant nustatyti teisinę sistemą, kuri galėtų
apsaugoti ir taip padidinti tarpvalstybinius mokslinių tyrimų ir
verslo partnerių su inovacijomis susijusių komercinių
paslapčių mainus ir užtikrinti, kad būtų iki minimumo
sumažinta arba visai panaikinta nauda, gaunama dėl neteisėto tokios
informacijos pasisavinimo. Šie informacijos srautai yra labai svarbūs
norint naudotis inovacijomis ES, taip pat vykdyti MTTP. 4. Tikslai Bendrasis tikslas.
Užtikrinti, kad Europos įmonių ir mokslinių tyrimų
įstaigų konkurencingumas, susijęs su neatskleista praktine
patirtimi ir verslo informacija (komercinėmis paslaptimis), būtų
tinkamai apsaugotas, ir pagerinti inovacijų kūrimo ir naudojimo bei
žinių perdavimo vidaus rinkoje sąlygas / reglamentavimo sistemą. Konkretus tikslas.
Pagerinti teisinės komercinių paslapčių apsaugos nuo
neteisėto pasisavinimo veiksmingumą vidaus rinkoje. Šis konkretus tikslas yra įtrauktas
į platesnio masto ES strategiją, kuria remiamas ir didinamas
intelektinės nuosavybės infrastruktūros veiksmingumas vidaus
rinkoje, atsižvelgiant į strategijos „Europa 2020“ su informacija
susijusius tikslus (pvz., plg. „Inovacijų sąjungos“). Jis atitinka tarptautinius ES ir
valstybių narių įsipareigojimus šioje srityje (pvz., Sutarties
dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų,
susijusių su prekyba). 5. Politikos galimybių
palyginimas Apibendrinamasis galimybių palyginimas || Veiksmingumas* [pagal veiklos tikslą] || Veiksmingumas ir išlaidos** Politikos alternatyvos || Palyginama apsaugos aprėptis || Pakankamas ir palyginamas teisių gynimo lygis || Konfidencialumo išsaugojimas per teismo procesą || Atgrasymas || Išlaidos || Veiksmingumas 1. Status quo || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 2. Informavimas / informuotumas apie esamas teisių gynimo priemones neteisėto komercinių paslapčių pasisavinimo atveju || 0 || 0 + || 0 || 0 + || D || M 3. Neteisėto komercinių paslapčių pasisavinimo veiksmų neteisėtumas || ++ || + || + || + || V || V 4. Nacionalinėje civilinėje teisėje numatytų teisių gynimo priemonių, taikomų neteisėto komercinių paslapčių pasisavinimo atveju, suartinimas || ++ || ++ || ++ || ++ || V || D 5. Nacionalinėje civilinėje ir baudžiamojoje teisėje numatytų teisių gynimo priemonių, taikomų neteisėto komercinių paslapčių pasisavinimo atveju, suartinimas || +++ || ++ || ++ || +++ || D || V * Palyginimas su pagrindiniu scenarijumi: ---
padėtis labai smarkiai pablogėja; -- padėtis smarkiai
pablogėja; - padėtis šiek tiek pablogėja; 0 padėtis
pastebimai nesikeičia; + padėtis kiek pagerėja; ++ padėtis
smarkiai pagerėja; +++ padėtis labai smarkiai pagerėja. **
Bendras galimybės pasiekti tikslus vertinimas. M: menka; V: vidutiniška;
D: didelė; Pasirinkus 1 galimybę, išlaidos apsaugos
priemonėms išliktų didelės ir bendrovės vengtų
bendradarbiauti tarpvalstybiniuose inovacijų tinkluose. Pernelyg didelis
dėmesys prevencijai nulemtų didesnius apribojimus darbuotojams ir
mažesnį darbuotojų judumą. Ribotos paskatos kurti ir diegti
inovacijas trukdytų kurti darbo vietas. MVĮ išlaidos būtų
atitinkamai didesnės. ES ekonomikos darbo vietų kūrimo, novatoriškos
veiklos ir augimo rezultatai būtų nepakankami, o vartotojai
turėtų ribotas galimybes naudotis novatoriškais produktais arba
paslaugomis. Pasirinkus 2 galimybę padidėtų
kūrėjų ir novatorių gebėjimas apsisaugoti nuo
neteisėto komercinių paslapčių pasisavinimo, taigi
sustiprėtų pasitikėjimas. Tačiau pasirinkus šią
galimybę tikslas nebūtų veiksmingai pasiektas, kadangi:
reikėtų daugiau išlaidų ir išteklių, kad informacija
būtų kaupiama, pateikiama ir nuolat atnaujinama visomis kalbomis ir
kad būtų reguliariai taikomos informuotumo didinimo priemonės;
komercinių paslapčių turėtojų padėtis
neteisėto komercinių paslapčių pasisavinimo atžvilgiu
tebebūtų silpna; ES išliktų nevienoda apsauga; vidaus rinkoje
toliau cirkuliuotų prekės, pagamintos valstybėse narėse,
kuriose apsaugos lygis yra žemas. Pasirinkus 3, 4 ir 5 galimybes suvienodinta
komercinių paslapčių apsaugos aprėptis užtikrintų
vienodą teisinę apsaugą ir didesnį teisinį
tikrumą. Tai leis: –
i) padidinti verslo konkurencingumą, nes bus
geresnė tarpvalstybinė įmonių konkurencinių
pranašumų apsauga, ir geriau paskirstyti išteklius, nes tikėtina, kad
apsaugos priemonėms reikės mažiau investicijų, todėl liks
daugiau lėšų produktyvesnėms investicijoms; ir –
ii) suteiks daugiau paskatų vykdyti
(tarpvalstybinę) novatorišką veiklą, nes tikimasi, kad
padidės komercinių paslapčių vertė ir bus geriau
apsaugotas tarpvalstybinis dalijimasis žiniomis. Tai turėtų turėti teigiamo
poveikio inovacijoms (bus daugiau investuojama į inovacijas, dalijamasi
žiniomis tarpvalstybiniu mastu ir padidės šalutinis poveikis) ir
tarpvalstybinės kūrybos ir su intelektine nuosavybe susijusios
veiklos vidaus rinkai. Šis poveikis ilgainiui būtų naudingas
ekonomikos augimui ir vartotojų pasirinkimui bei galimybei naudotis
naujais produktais ir paslaugomis. Be to, dėl šių galimybių
(labai) kvalifikuotiems darbuotojams (kurie kuria komercines paslaptis arba
gali prieiti prie jų) bus lengviau pakeisti darbovietę vidaus rinkoje
arba sukurti savo verslą. Pagal 3 galimybę reikalaujama, kad
valstybės narės numatytų veiksmingas ir proporcingas teisių
gynimo priemones, tačiau jos nenurodomos, todėl ja būtų
atsižvelgta tik į dalį nuostatų, kurių reikia, kad
būtų nustatyta veiksminga komercinių paslapčių
apsaugos nuo neteisėto pasisavinimo teisinė sistema. Be to,
nebūtų užtikrintas reikšmingas suvienodinimas, susijęs su
komercinių paslapčių konfidencialumu per teismo procesą.
Potencialiems ieškovams vis dar tektų įvertinti riziką
kiekvienoje valstybėje narėje. Informavimo išlaidos
sumažėtų nedaug. 4 galimybės teigiamas poveikis
būtų toks pat, kaip pirmiau aprašytas 3 galimybės poveikis,
tačiau taip pat būtų suvienodintos priemonės, kuriomis
tretiesiems asmenims uždraudžiama naudoti neteisėtai pasisavintas
komercines paslaptis ir, kai tinkama, importuoti prekes iš
trečiųjų šalių. Ja taip pat būtų suteikta daugiau
tikrumo, kad bus išsaugotas slaptumas per teismo procesą, nes
būtų nustatyta bendra teisinė sistema, išvengta su pagal 3
galimybe nepakankamai suartinta sistema susijusių išlaidų ir rizikos.
Geresnės vykdymo užtikrinimo priemonės ir geresnis žalos atlyginimas,
taip pat didesnės garantijos, kad bus išsaugotas komercinių
paslapčių konfidencialumas per teismo procesą, suteikia
investuotojams daugiau tikrumo, taip sudaromos palankios sąlygos
investuoti į inovacijas, visu pirma tarpvalstybiniu mastu, ir padedama
vidaus rinkai sklandžiau veikti. 5 galimybė papildytų 4
galimybę, nes pagal ją suartinamos baudžiamosios teisės normos,
taip būtų sustiprintas atgrasomasis taisyklių poveikis ir geriau
užtikrinta teisėsaugos tarnybų teisė susipažinti su
įrodymais vykdant tyrimo įgaliojimus. Tačiau 5 galimybe einama
toliau, nei dabartinė intelektinės nuosavybės teisių
apsauga baudžiamosios teisės priemonėmis, kuri šiuo metu ES lygmeniu
nėra suvienodinta. Be to, proporcingumo principas reikalauja, kad
baudžiamoji teisė visada būtų paskutinė naudotina
priemonė, todėl reikia įvertinti, ar siūlomais
civilinės teisės pakeitimais šie tikslai nėra pakankamai gerai
pasiekiami. Pasirenkama 4 galimybė. Teisinės priemonės pasirinkimas. Kadangi neprivaloma teisine priemone teigiamas poveikis
nebūtų užtikrintas, šią galimybę reiktų
įgyvendinti direktyva. 6. Bendras tinkamiausios
galimybės poveikis Civilinėje teisėje numatytų
teisių gynimo priemonių suartinimas leistų novatoriškoms
įmonėms visoje ES veiksmingiau ginti savo teisėtas komercines
paslaptis. Be to, jeigu komercinių paslapčių turėtojai
galėtų būti įsitikinę, kad konfidencialumas nebus pažeistas
per teismo procesą, jie būtų labiau linkę siekti
teisinės apsaugos nuo galimos žalos dėl neteisėto
komercinės paslapties pasisavinimo. Didesnis teisinis tikrumas ir
teisės normų suartinimas, numatytas pagal 4 galimybę,
padėtų padidinti inovacijų, kurias bendrovės bando
apsaugoti kaip komercines paslaptis, vertę, nes būtų sumažinta
neteisėto pasisavinimo rizika. Ši galimybė taip pat turėtų
teigiamo poveikio vidaus rinkos veikimui; bendrovės, visų
pirma MVĮ, ir tyrėjai galėtų geriau panaudoti savo
novatoriškas idėjas bendradarbiaudami su geriausiais partneriais visoje
ES. Ši paskata kurti inovacijas ir tai daryti veiksmingiau, taip pat
sutaupytos dabartinėms perteklinėms apsaugos priemonėms
leidžiamos lėšos padėtų padidinti privačiojo sektoriaus
investicijas į MTTP vidaus rinkoje. Palyginamas komercinių
paslapčių apsaugos lygis ES užtikrintų, kad prekių,
pagamintų naudojant neteisėtai pasisavintas komercines paslaptis,
importas iš trečiųjų šalių galėtų
būti sustabdytas vienodomis sąlygomis bet kurioje ES šalyje. Tačiau konkurencija nebūtų
ribojama, kadangi nebūtų suteikta jokių išimtinių
teisių ir bet kuris konkurentas galėtų nepriklausomai įgyti
žinias, saugomas kaip komercinė paslaptis (be kita ko, naudodamas
apgrąžos inžineriją). Tai ilgainiui turėtų turėti
teigiamo poveikio ES ekonomikos konkurencingumui ir augimui. Pasirinktos galimybės neturės jokio
socialinio poveikio makrolygmeniu, pavyzdžiui, nacionaliniams
užimtumo rodikliams. Tačiau turėtų būti netiesioginis
poveikis, palengvinantis aukštos kvalifikacijos darbuotojų (turinčių
priėjimą prie komercinių paslapčių) judumą vidaus
rinkoje, taip pat poveikis su inovacijomis susijusių darbo vietų
skaičiui (dėl didesnės novatoriškos veiklos), tai padidintų
užimtumo tvarumą ES. Pasirinkta galimybė neturėtų
turėti tiesioginio poveikio aplinkai. Ši iniciatyva neigiamai nepaveikia pagrindinių
teisių. ES veiksmus, kuriais užtikrinama veiksminga ir
vienoda komercinių paslapčių apsauga ES, remia suinteresuotosios
pramonės šalys, dalyvavusios viešose konsultacijose ir specialioje
2012 m. surengtoje apklausoje. Priešingai suinteresuotosios ne
pramonės šalys nemato reikalo imtis ES iniciatyvos. 7. Pasirinktų politikos
galimybių stebėjimas ir vertinimas Bus taikomos trys priemonės: 1) bus
parengtas perkėlimo į nacionalinę teisę planas; 2) Komisija
reguliariai stebės, ar laiku priimamos perkėlimo į
nacionalinę teisę priemonės, ar jos yra tinkamos ir kaip jos
taikomos, ir 3) vidutinės trukmės laikotarpiu bus įvertintas
poveikis politikai.