EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52005SA0006
Special report No 6/2005 on the trans-European network for transport (TEN-T) together with the Commission's replies
Specialioji ataskaita Nr. 6/2005 dėl transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) su Komisijos atsakymais
Specialioji ataskaita Nr. 6/2005 dėl transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) su Komisijos atsakymais
OL C 94, 2006 4 21, p. 1–36
(ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, SK, SL, FI, SV)
21.4.2006 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
C 94/1 |
SPECIALIOJI ATASKAITA Nr. 6/2005
dėl transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) su Komisijos atsakymais
(pagal EB sutarties 248 straipsnio 4 dalies 2 pastraipą)
(2006/C 94/01)
TURINYS
ŽODYNĖLIS
I–IV |
SANTRAUKA |
1–6 |
ĮVADAS |
7–10 |
AUDITO APIMTIS, TIKSLAI IR METODAS |
11–79 |
PASTABOS |
11–24 |
TEN-T finansinės paramos skyrimas |
25–51 |
Teisinė sistema ir administracinės procedūros |
25–29 |
Teisiniai ir reglamentuojantys reikalavimai |
30–43 |
Vertinimas ir atranka |
44–51 |
Projektų priežiūra |
52–64 |
Organizacinė struktūra ir darbuotojų paskirstymas |
65–79 |
ES transporto infrastruktūros finansavimo koordinavimas |
80–91 |
IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS |
1 PRIEDAS. TEN-T valdymo sistemos aprašymas
TEN-T teisinė ir politinė sistema
TEN-T paraiškos teikimo, vertinimo ir atrankos procedūra
TEN-T organizacinė struktūra
TEN-T biudžeto sistema
2 PRIEDAS. TEN-T prioritetinių ašių ir projektų žemėlapis
Komisijos atsakymai
ŽODYNĖLIS
DG REGIO |
— |
Regioninės politikos generalinis direktoratas |
DG TREN |
— |
Energetikos ir transporto generalinis direktoratas |
EGNOS |
— |
Europos geostacionarios navigacijos tarnyba |
EIB |
— |
Europos investicijų bankas |
EIF |
— |
Europos investicijų fondas |
ERPF |
— |
Europos regioninės plėtros fondas |
FAC |
— |
Finansinės paramos komitetas |
MEANS |
— |
Struktūrinės kilmės veiksmų vertinimo priemonės |
MIP |
— |
Daugiametė preliminari programa |
PP |
— |
Prioritetinis (-iai) projektas (-ai) |
PPP |
— |
Privataus ir valstybinio kapitalo partnerystė |
TEN |
— |
Transeuropinis tinklas |
TEN-T |
— |
Transeuropinis transporto tinklas |
SANTRAUKA
I. |
Bendrija prisideda prie transeuropinių tinklų kūrimo transporto srityje (TEN-T), siekdama patobulinti nacionalinių tinklų sanglaudą, tarpusavio ryšį ir sąveiką bei galimybę tokiais tinklais naudotis visoje Europos Sąjungoje. Kad pasiektų šiuos tikslus, Bendrija finansuoja kelių, geležinkelių, vidaus vandenų, oro uostų, uostų, palydovinės navigacijos ir eismo valdymo sistemų infrastruktūros projektus bei tyrimus. 2000–2006 m. biudžetas, už kurio valdymą yra atsakingas Energetikos ir transporto generalinis direktoratas (DG TREN), sudaro 4 425 milijonus eurų. |
II. |
Audito Rūmų auditas buvo skirtas įvertinti, kiek Komisijos valdymo sistema, kartu su teisinės sistemos rengimu ir įgyvendinimu, administracinėmis procedūromis ir vidaus kontrolės sistema, buvo ekonomiška, efektyvi ir rezultatyvi įgyvendinant TEN-T. |
III. |
Audito Rūmai nustatė, kad:
|
IV. |
Audito Rūmai siūlo Komisijai:
|
ĮVADAS
1. |
1993 m. įsigaliojus Mastrichto sutarčiai, Bendrija turėjo prisidėti prie transeuropinių tinklų kūrimo ir plėtojimo transporto srityje (TEN-T) (2). 1990 m. pradžioje siekdama palaikyti valstybių narių ir tarptautinių organizacijų įgyvendintus bendrų interesų projektus Komisija parengė konkrečias, TEN-T skirtas, priemones. TEN-T skirtos biudžeto išlaidos padidėjo nuo 182 milijonų eurų 1993 m. iki 661 milijono eurų 2005 m. |
2. |
TEN-T tikslas – remti nacionalinių transporto tinklų tarpusavio ryšį ir sąveiką, taip pat galimybę tokiais tinklais naudotis, ypač atsižvelgiant į poreikį susieti salas, regionus, neturinčius prieigos prie jūros, bei periferinius regionus su centriniais Bendrijos regionais (3). |
3. |
Bendrijos išlaidas TEN-T tiesiogiai valdo Energetikos ir transporto generalinis direktoratas (DG TREN) (4). 1 priede pateikiamas išsamus įvairių TEN-T valdymo sistemos aspektų aprašymas. Teisiniu ir reguliavimo požiūriu, TEN-T reglamentuoja:
|
4. |
Bendrijos teikiama finansinė parama gali būti vienos ar kelių šių penkių formų: tyrimų bendro finansavimo, tiesioginių dotacijų investicijoms ar darbams, Europos investicijų banko (EIB) ar kitų finansinių institucijų teikiamų paskolų palūkanų subsidijų, Europos investicijų fondo (EIF) ar kitų finansinių institucijų paskolų garantijų finansinės paramos, rizikos kapitalo dalyvavimo investicijų fonduose ar juos atitinkančiose finansinėse įmonėse. |
5. |
TEN finansinis reglamentas numato bendrą 4 875 milijonų eurų biudžetą 2000–2006 m. visiems TEN sektoriams (transporto, telekomunikacijų ir energijos), visa šių sektorių daugiametėms preliminarioms programoms skirta suma negali viršyti 75 % (11). Likusi mažiausiai 25 % biudžeto dalis gali būti panaudota su MIP nesusijusiems projektams. |
6. |
Iš visų 4 875 milijonų eurų 4 425 milijonų eurų Komisija skyrė TEN-T, kurių 70 % iki šiol yra numatyti MIP ir paskirstyti (12): |
— |
1 551 milijonas eurų (50 %), skirtas PP, |
— |
680 milijonų eurų (22 %) „Galileo“ programai, |
— |
815 milijonų eurų „atitinkančioms projektų grupėms“, iš ikurių:
|
— |
30 milijonų eurų rezervui (1 %). |
Likusi TEN-T biudžeto dalis (mažiausiai 25 %) yra numatyta su MIP nesusijusiems projektams.
AUDITO APIMTIS, TIKSLAI IR METODAS
7. |
Audito Rūmų auditas buvo skirtas įvertinti, kokiu mastu Komisijos valdymo sistema – įskaitant teisinės sistemos parengimą ir taikymą, administracines procedūras ir vidaus kontrolės sistemą – prisidėjo prie ekonomiško, rezultatyvaus ir efektyvaus TEN-T įgyvendinimo (13). |
8. |
Konkretūs audito tikslai buvo įvertinti, kokiu mastu:
Be to, Audito Rūmai tikrino, ar Komisija taikė ir kaip taikė korekcines priemones, atsižvelgiant į jų ankstesnes pastabas dėl TEN-T (14). |
9. |
Audito Rūmai tikrino visas procedūras, nuo pasiūlymų pateikimo iki, tam tikrais atvejais, ex-post finansinių auditų. Kaip savo sisteminės analizės dalį, Audito Rūmai parengė išsamų Komisijos valdymo sistemos aprašymą ir nustatė pagrindines vidaus kontrolės priemones. Komisijos vykdomos vidaus kontrolės atitikties testams buvo pasirinkti 72 TEN-T veiksmų pavyzdžiai (15). Siekiant gauti pagrindines išvadas, pavyzdžiai apėmė visas 15 ES valstybių narių transporto rūšis (16). Tai sudaro 577 milijonus eurų išlaidų. Iš šių 72 veiksmų 35 buvo tikrinami vietoje. |
10. |
Audito metu taip pat buvo peržiūrėtas TEN-T teisinis pagrindas ir Komisijos patvirtintas tipinis finansavimo sprendimas. Be to, Audito Rūmai atsakingoms nacionalinėms ministerijoms pateikė klausimyną ir atliko darbuotojų apklausą dėl programavimo, projekto ex-ante vertinimo, atrankos, priežiūros ir kontrolės klausimų. Taip pat bendradarbiaudami su Komisija Audito Rūmai parengė projektų duomenų bazę, pateikiančią statistinę informaciją apie TEN-T finansuojamus veiksmus. |
PASTABOS
TEN-T finansinės paramos skyrimas
Lėtas TEN-T prioritetinių projektų vykdymas
11. |
Tarybos ir Europos Parlamento patvirtintose TEN-T politikos gairėse TEN-T tinklo kūrimą buvo numatyta užbaigti iki 2010 m. (17). Iki šiol, atsižvelgiant į 1994 m. ir 1996 m. sprendimus, buvo užbaigti tik 3 iš 14 PP, dar penki PP turėtų būti įvykdyti iki numatyto termino pabaigos. Dėl likusių 6 prioritetinių projektų, tikimasi, kad iki 2010 m. bus užbaigtos tik pagrindinės jų atkarpos. Ypač vėluojama baigiant TEN-T projektų tarpvalstybines atkarpas, nes į jas kreipiama mažiau dėmesio nacionaliniu lygiu ir atitinkamos valstybės narės turi skirti daugiau pastangų jų koordinavimui (žr. 15 dalį). 2003 m. Komisija pripažino šiuos reikšmingus vėlavimus, iš esmės atsiradusius dėl nepakankamo ES ir valstybių narių finansavimo ir įvairių ES, nacionalinių ar regioninių viešųjų lėšų šaltinių koordinavimo trūkumo (18). |
12. |
Nepaisant su parengtų PP įgyvendinimu susijusių sunkumų, po plėtros 2004 m. peržiūrėdami TEN-T politikos gaires, Europos Parlamentas ir Taryba nusprendė pridėti dar 16 PP (jų užbaigimo data yra numatyta 2008–2019 m.) (žr. 2 priedą) (19). |
Biudžeto asignavimai nepakankamai skirti tarpvalstybinėms atkarpoms
13. |
Pagrindinis TEN-T tikslas – užtikrinti nacionalinių tinklų sanglaudą, tarpusavio ryšį ir sąveiką bei galimybę tokiais tinklais naudotis visoje Europos Sąjungoje (žr. 2 dalį). |
14. |
15 valstybių narių TEN-T biudžeto paskirstymo 2001–2003 m. analizė rodo, kad be kelių išimčių visos valstybės narės pagal MIP biudžetą ar kitaip gavo metinio TEN-T biudžeto dalį (žr. 1 lentelę). Be to, kiekvienai valstybei narei skirta biudžeto dalis beveik nekito (9 iš 15 valstybių narių metinis pokytis yra mažesnis nei 1 %). Atrankos pasiūlyme pateiktus projektus, kurie vėliau nebuvo atrinkti, pakeitė kitas (-i) tos pačios valstybės narės projektas (-ai). Tai patvirtina dviejų valstybių narių (20) atstovų pranešimus TEN-T programos komitete (FAC), atsižvelgiant į Audito Rūmų patikrinimą, ir, vienos valstybės narės atveju (21), įrodančius dokumentus pagal kuriuos „sąžiningų dalybų“ principas yra svarbiausias TEN-T biudžeto skyrimo faktorius. |
1 lentelė
TEN-T biudžeto paskirstymas 15 ES valstybių narių 2001–2003 m.
(milijonais eurų) |
||||||||
Valstybė narė |
Projektams skirta suma 2001 m. |
% |
Projektams skirta suma 2002 m. |
% |
Projektams skirta suma 2003 m. |
% |
Projektams skirta suma 2001–2003 m. |
% |
AT |
12,1 |
2,2 |
14,4 |
2,6 |
18,1 |
3,0 |
44,6 |
3,2 |
BE |
18,7 |
3,4 |
15,0 |
2,7 |
15,7 |
2,6 |
49,4 |
2,9 |
DE |
76,0 |
13,9 |
76,2 |
13,5 |
73,1 |
12,0 |
225,3 |
14,2 |
DK |
5,9 |
1,1 |
0,1 |
0,0 |
1,5 |
0,3 |
7,6 |
0,5 |
ES |
23,6 |
4,3 |
23,7 |
4,2 |
31,5 |
5,2 |
78,8 |
4,5 |
EU (22) |
173,4 |
31,8 |
272,7 |
48,4 |
201,2 |
33,1 |
647,2 |
35,3 |
FIN |
13,0 |
2,4 |
11,4 |
2,0 |
13,1 |
2,2 |
37,5 |
2,4 |
FR |
61,4 |
11,3 |
32,4 |
5,7 |
98,7 |
16,0 |
192,4 |
10,2 |
GR |
17,7 |
3,2 |
10,7 |
1,9 |
1,0 |
0,2 |
29,4 |
1,4 |
IRL |
8,0 |
1,5 |
3,0 |
0,5 |
0,0 |
0,0 |
11,0 |
0,9 |
IT |
41,6 |
7,6 |
52,0 |
9,2 |
71,3 |
11,7 |
164,9 |
8,8 |
LU |
1,1 |
0,2 |
0,0 |
0,0 |
0,0 |
0,0 |
1,1 |
0,2 |
NL |
44,0 |
8,1 |
23,0 |
4,1 |
29,8 |
4,9 |
96,8 |
6,0 |
PT |
10,5 |
1,9 |
0,0 |
0,0 |
7,0 |
1,2 |
17,5 |
1,2 |
SE |
13,5 |
2,5 |
8,9 |
1,6 |
14,8 |
2,4 |
37,2 |
2,6 |
UK |
24,8 |
4,5 |
20,0 |
3,5 |
33,3 |
5,5 |
78,1 |
5,5 |
Iš viso |
545,4 |
100,0 |
563,4 |
100,0 |
610,1 |
100,0 |
1 718,9 |
100,0 |
15. |
Dauguma finansuojamų TEN-T projekto atkarpų yra valstybių narių viduje. Tik devynios iš 118 MIP (23) infrastruktūros projektų atkarpų apima daugiau nei vieną valstybę narę. Šių tarpvalstybinių projektų atkarpoms yra sunkiausia gauti nacionalinį finansavimą, be to, kyla administracinių ir teisinių jų valdymo problemų. Be to, Komisija šios rūšies projektams nenustatė atitinkamų finansavimo prioritetų. Iš tiesų MIP sprendimas numato tik 5 % asignavimų tarpvalstybiniams projektams, kurių tik 2 % yra tarpvalstybiniai projektai Bendrijos viduje (24) (žr. 6 dalį). Be to, 70 % 2000–2006 m. MIP biudžeto devynioms tarpvalstybinėms atkarpoms turi būti skirta dar 2005–2006 m., ypač toms atkarpoms, kurios geležinkeliu sujungia Prancūziją ir Ispaniją bei Austriją ir Italiją. |
16. |
Nors TEN finansinis reglamentas 10–20 % padidino kertančių sienas ar natūralias kliūtis projektų atkarpų finansavimą, siekiant, kad šis naujas dydis būtų pradėtas taikyti nuo 2004 m. finansavimo sprendimams, 2005 m. birželio mėn. jokiai tarpvalstybinei atkarpai nebuvo skirtas didesnis finansavimas (25). Jei sunkumai užbaigiant tarpvalstybines geležinkelio atkarpas išlieka, TEN-T transeuropinė pridėtinė vertė nebus panaudota iki galo. |
Per daug netolygūs biudžeto asignavimai
17. |
TEN-T finansinė parama negali viršyti 50 % išlaidų tyrimams ir 10 % išlaidų infrastruktūros darbams (26), bendra skiriama suma negali viršyti 10 % visų investicinių išlaidų, išskyrus palydovinio padėties nustatymo ir navigacijos sistemų projektus bei tarpvalstybinius ar su natūralių kliūčių kirtimu susijusius projektus, kuriems dotacijos gali sudaryti iki 20 % visų investicinių išlaidų. |
18. |
4 dalyje minėtų 1995–2004 m. vykdytiems projektams taikomų įvairių intervencijos formų analizė parodė, kad (žr. 1 diagramą):
|
19. |
40 % 1995–2004 m. vykdytų TEN-T veiksmų buvo skirti darbams. Nors TEN finansinis reglamentas numato, kad ši forma gali būti naudojama tik „deramai pagrįstais atvejais“, audito metu nustatyta, kad nebuvo beveik jokių konkrečių įrodymų dėl šios paramos formos naudojimo. |
20. |
Dažniausiai naudojamas intervencijos mechanizmas yra bendras tyrimų finansavimas (59 % veiksmų). Skirtingai nei darbai, tyrimai yra patrauklūs net toms šalims ir regionams, kurie gauna paramą iš kitų ES infrastruktūros rėmimo programų, pavyzdžiui, struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo (28). Taip yra iš esmės todėl, kad su TEN-T susijusi bendro tyrimų finansavimo dalis yra labai didelė. |
21. |
1995–2004 m. vidutiniškai darbų ir tyrimų finansavimas atitinkamai sudarė 3,5 % (palyginus su 10 %) ir 25,4 % (palyginus su 50 %) visų numatytų pagrįstų išlaidų (29). Šie vidutiniai finansavimo dydžiai yra akivaizdžiai žemesni už maksimalius leistinus abiems paramos formoms. Be to, TEN-T biudžetas yra paskirstytas daugybei veiksmų, kurių daugeliui nereikia jokio TEN-T finansavimo ir (arba) jie nevisiškai atitinka vertinimo bei atrankos kriterijų (žr. 39 dalį). |
22. |
Pirmiau minėta pastaba ir PP vykdymo vėlavimai (žr. 11 dalį) atspindi trūkumus nustatant TEN-T finansuotinų veiksmų atrankos prioritetus, todėl sumažėja Bendrijos finansavimo katalizės poveikis (žr. 42 dalį). Be to, dėl žemo dabartinio darbų finansavimo vidurkio kyla klausimas, ar Komisijos naujo TEN finansinio reglamento pasiūlymas, kuriame numatoma padidinti maksimalias darbų finansavimo ribas, pasieks savo tikslą pritraukti daugiau viešųjų ir privačių lėšų (30). |
Dar nepaskirstyta daugiau nei pusė dabartinio tarpvalstybiniams projektams skirto MIP biudžeto
23. |
2001–2004 m. 1 926 milijonai eurų buvo skirti MIP projektams, t. y. 63 % visų šiai programai numatytų lėšų. Kiti 1 129 milijonai eurų turi būti skirti 2005–2006 m. Tam, kad 2005–2006 m. būtų galima skirti likusius 37 %, Komisija ir valstybės narės turės vykdyti griežtą MIP projektų įgyvendinimo priežiūrą. Pakeistose politikos gairėse numatytos priemonės dėl reikšmingų projektų vykdymo vėlavimų yra tinkamos ilgalaikei perspektyvai (31), tačiau trumpalaikės perspektyvos atveju, Komisija turėtų griežčiau peržiūrėti nevykdomus taip, kaip buvo planuota, projektus. Prireikus, pasitarus su valstybėmis narėmis, turėtų būti numatyta nedelsiant pervesti MIP programos lėšas įgyvendintiems, kaip numatyta, ar anksčiau, nei numatyta, projektams. |
24. |
Reikia vykdyti atidžią beveik 40 % likusio nepaskirstyto biudžeto sudarančių „atitinkančių projektų grupėms“ priklausančių projektų priežiūrą. Tai ypač taikytina tarpvalstybinių projektų grupei, kur 56 % biudžeto turi būti paskirstyta dar 2005–2006 m. Ši situacija atspindi bendrus sunkumus, susijusius su tarpvalstybinių projektų atkarpų, kurios yra arba PP, arba atitinkančių projektų grupių dalis, užbaigimu. |
Teisinė sistema ir administracinės procedūros
Teisiniai ir reglamentuojantys reikalavimai
Finansavimo sprendimas vis dar turi trūkumų
25. |
Komisijos finansavimo sprendimas yra svarbiausias teisinis pagrindas skiriant TEN-T finansinę paramą atskiriems projektams, todėl jis turi aiškiai apibrėžti TEN-T teikiamos finansinės paramos apimtį, laiką, formą, biudžetą ir finansines sąlygas (žr. 1 priedą). Komisija pradėjo nuolat pranešti apie tokius sprendimus paramos gavėjams tik nuo 2002 m., nors to reikalavo TEN finansinis reglamentas (32). Nuo tada Komisija kasmet peržiūri tipinį finansavimo sprendimą. Tokiu būdu, teisinis pagrindas yra išsamesnis ir aiškesnis (33). |
26. |
Be to, Komisija taip pat ėmėsi priemonių siekdama patobulinti į finansavimo sprendimus įtrauktos veiklos aprašymą. Tačiau ji neįgyvendino Audito Rūmų pasiūlymo įdiegti tipinę techninio priedo privalomą struktūrą (34). Ši struktūra įpareigotų paramos gavėjus teikti minimalią informaciją, atsižvelgiant į iš anksto numatytą, veiklą ir biudžetą susiejančią struktūrą. Tai palengvintų projekto raidos priežiūrą bei padėtų efektyviau ir rezultatyviau vykdyti Komisijos ir valstybių narių finansuojamos veiklos finansinės ir techninės kontrolės priemones. |
27. |
Finansavimo sprendimas nenurodo, kokią techninę ir finansinę informaciją apie projekto būklę turi pateikti paramos gavėjai. Taip pat nenurodoma ir pateikimo forma. Kadangi nėra sunormintos atskaitomybės formos (arba nėra tinkamų gairių), su kiekvienu mokėjimo prašymu pateiktos techninės ir (arba) finansinės informacijos ne visada pakako, kad Komisija galėtų:
|
Nepakankamai aiški tyrimų ir darbų apimtis
28. |
Audito Rūmų audito metu buvo nustatyta, kad paramos gavėjų klaidos buvo iš esmės susijusios su šiomis TEN-T finansinės paramos ypatybėmis:
|
29. |
Todėl Komisija 30 % testuotų tyrimų operacijų atvejų atliko per didelius statybos darbams skirtus mokėjimus. Siekiant išvengti klaidų rizikos Audito Rūmų pasiūlyti „tyrimų“ (36) ir „darbų“ (37) nedviprasmiški apibrėžimai vis dar yra neįtraukti į tipinį finansavimo sprendimą. |
Vertinimas ir atranka
Sudėtinga paraiškų pateikimo ir ex-ante vertinimo procedūra
30. |
Paraiškos TEN-T finansinei paramai gauti yra pateikiamos kasmet taikant su MIP arba kitais projektais susijusias procedūras (žr. 1 priedą). Nepaisant MIP daugiametiškumo, kasmet yra taikomos MIP projektų lėšų skyrimo vertinimo procedūros. Kartu su metine kitų projektų vertinimo procedūra ji žymiai padidina administracinį Komisijos ir valstybių narių darbo krūvį, sumažindama bendrą vertinimo ir atrankos proceso rezultatyvumą (38). Be to, kadangi prioritetas yra skiriamas MIP projektų finansavimui, kitiems projektams skiriamas biudžetas priklauso nuo MIP procedūros rezultatų, todėl tai bereikalingai stabdo kitų projektų atranką. |
31. |
Paraiškoms ir ex-ante vertinimui taikomos administracinės procedūros yra sudėtingos. Komisija parengė įvairias paraiškas ir vertinimo formas, kurios buvo naudojamos kartu (39). Audito Rūmai nustatė kelis atvejus, kai dėl administracinės painiavos Komisijos personalas turėjo daugiau darbo, tačiau tai neturėjo esminio poveikio projekto atrankos kokybei arba Bendrijos lėšų skyrimui. |
32. |
Nors Komisija pradėjo taikyti administracinių procedūrų supaprastinimo priemones, sujungdama su 2004 m. daugiamete preliminaria programa nesusijusių pasiūlymų preliminarias ir išsamias paraiškas, paraiškų teikimo ir vertinimo procedūrą galima supaprastinti dar labiau, ypač MIP atveju. |
Ne visuomet laikomasi pasiūlymų pateikimo termino
33. |
Komisija nustato paraiškų teikimo finansinei paramai gauti terminą. Šio termino laikymasis užtikrina vienodas projekto pareiškėjų galimybes ir Komisijos darbuotojai turi pakankamai laiko pasiūlymų (ar projekto raidos nuo antrųjų finansavimo metų) vertinimui. |
34. |
Audito metu nustatyta, kad daug paraiškų finansinei paramai gauti nebuvo pateiktos numatytu laiku, nors Komisija patikslino ir patvirtino paraiškų pateikimo laiku taisykles (40). |
Iki 2004 m. preliminaraus vertinimo ir atrankos etape negalima gauti išsamios informacijos apie projektą
35. |
Siekiant atlikti teisingą ir skaidrų vertinimą, visa svarbi su projektu susijusi informacija turi būti pateikiama nuo proceso pradžios. Tačiau iki 2004 m. pirmajam vertinimui naudotos preliminarios paraiškos formos neįpareigojo pareiškėjų pateikti visą būtiną informaciją, nors to reikalauja TEN finansinis reglamentas (41). |
36. |
Todėl MIP projektų pradinis vertinimas ir atranka buvo atlikti pagal paraiškos formas, kuriose buvo pateikiama neišsami informacija apie projektą (žr. 40 dalį). Tokiu būdu, kai kurie pasiūlymai pagrindinio vertinimu metu neatitiko visų pateikimo kriterijų. MIP yra būtinas ypač rimtas vertinimas, nes su ja susijęs MIP sprendimas nustato biudžeto prioritetus, pagal kuriuos vėliau projektams yra skiriama TEN-T finansinė parama. Pavyzdžiui, vienas iš PP, kuriam iš MIP biudžeto buvo tiesiogiai skirta 13 milijonų eurų 2001–2003 m., finansavimą gavo tik 2004 m. (42). Kol MIP preliminarios ir išsamios paraiškos formos nebuvo sujungtos iki 2004 m., tol šis trūkumas išliko. |
37. |
Nuo antrųjų finansavimo metų vertinimai iš esmės atliekami atsižvelgiant į projektų būklės ataskaitas. Audito metu nustatyta, jog šiose ataskaitose pateikiama informacija vertinimui yra nepakankama. Audituotų projektų pateiktų būklės ataskaitų analizė parodė, kad valstybių narių pateikta informacija buvo nepakankamai tiksli, ypač dėl ankstesnių laikotarpių darbų eigos. Tai yra susiję su tipinės ataskaitos forma, pagal kurią valstybės narės neprivalo pateikti išsamios informacijos. Todėl projektų atrankos kokybė didžia dalimi priklauso nuo pasiūlymus vertinančių projektų vadovų kompetencijos, patirties ir sąžiningumo bei turimo laiko, per kurį būtų galima tinkamai patikrinti projekto pažangą ir valstybių narių paramą, prireikus, laiku pateikti papildomą informaciją. |
Nepakankamai pagrįsta projektų atranka
38. |
TEN finansinis reglamentas patikslina pagrindines sąlygas, skiriant Bendrijos paramą (43), bei projektų atrankos kriterijus (44). Komisijos naudojamose projekto paraiškų ir vertinimo formose nėra nurodyta ar pakankamai paaiškinta, kaip reikėtų vertinti projekto atitikimą šioms sąlygoms ir kriterijams. Ten, kur projekto vertinimo formose yra pateikiami svarbūs klausimai, vertintojas paprastai apsiriboja „taip“ ir „ne“ atsakymu, nepateikdamas reikalaujamų patvirtinamųjų įrodymų. |
39. |
Audito metu iš esmės nustatyta, kad:
|
40. |
Audito metu nustatyta, kad MIP projektų pradinio vertinimo metu, nebuvo užpildyta daugelio MIP projektų vertinimo forma. Išnagrinėjus Komisijos parengtas vertinimo formas nustatyti tos pačios klaidos ir trūkumai kaip ir kitų, ne MIP projektų, vertinimo atveju (pavyzdžiui, neatsakyta į visus klausimus ir pan.). |
41. |
Kadangi vertintojų pateikti įrodymai buvo nepakankami ir nebuvo vertinimo gairių ar rodiklių, nėra aišku, kaip tikrinamas atitikimas nustatytiems kriterijams, ir kaip vertinimą atliekantys Komisijos darbuotojai priima galutinį sprendimą dėl sąlygų ar oficialių reikalavimų laikymosi atrenkant finansuotinus pasiūlymus. |
42. |
MIP programa numato daugiametį TEN-T finansavimą. Tačiau TEN finansinis reglamentas reikalauja kasmet atlikti projektų vertinimus ir atrankas, siekiant nustatyti su MIP susijusius finansavimo prioritetus (32). Tokiu būdu yra būtinas rimtas ir skaidrus vertinimas, kad būtų galima nustatyti, kiek kiekvienas projektas atitinka politikos tikslus ir atrankos kriterijus, kad, atsižvelgiant į TEN-T politikos gaires, būtų skirta finansinė parama. Dėl pirmiau minėtų trūkumų ir klaidų, įtakojančių ne tik vertinimą, bet ir vykdomų projektų priežiūrą nuo antrųjų finansavimo metų (žr. 44–50 dalis), MIP daugiamečio biudžeto asignavimai buvo skirti projektų kategorijoms (t. y. bendrų interesų projektams, atitinkančioms projektų grupėms ir „Galileo“), atskiriems projektams, projekto dalims ir veiksmams, tinkamai neįvertinus teisiškai privalomų kriterijų. Audito Rūmų nuomone, pirmiau minėti trūkumai neigiamai įtakoja su MIP programa susijusių prioritetinių projektų nustatymą. |
Paprastai vertinimo procese nedalyvavo išorės ekspertai
43. |
Komisija neatsižvelgė į Audito Rūmų pasiūlymą visų transporto rūšių vertinimo procese naudoti daugiau išorės ekspertų, nes jų nuomone, tai buvo „jautrus klausimas dėl konfidencialumo“ (50). Reikėtų paminėti, kad daug kitų Bendrijos programų, pavyzdžiui, Sanglaudos fondas bei mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros bendrosios programos, vertinimui naudoja išorės ekspertus, o konfidencialumas užtikrinamas vertintojams pasirašius deklaracijoje (51). „Sumanių“ transporto sistemų projektų vertinimas parodė, kad naudojant išorės ekspertus, būtų galima geriau parengti vertinimo ir atrankos proceso dokumentus ir jį pagrįsti (žr. 38–39 dalis). Be to, vertinimo metu projektų vadovams padedantys ekspertai prisidėtų prie efektyvesnio vertinimo laiko ir išlaidų atžvilgiu, procesas būtų objektyvesnis ir profesionalesnis (žr. 56–58 dalis). Taip pat TEN finansiniame reglamente yra aiškiai nurodyta galimybė, kad Komisija gali konsultuotis su įvairių sričių specialistais bei prašyti EIB nuomonės (52). |
Projektų priežiūra
Nepakankamos TEN-T projektų priežiūros priemonės
44. |
Tam, kad būtų užtikrintas efektyvus Bendrijos paramos panaudojimas, Komisija ir valstybės narės, prireikus, bendradarbiaujant su EIB ar kitomis institucijoms, bendrai atsako už nuolatinę projektų raidos priežiūrą. Ja siekiama įvertinti projektų ir programos įgyvendinimo tvarką bei jų įgyvendinimo poveikį (53). Be to, projektų priežiūra yra svarbiausias MIP projektų pasiūlymų dėl finansinės paramos nuo antrųjų metų metinio vertinimo ir atrankos elementas (žr. 42 dalį). |
45. |
Komisijos vykdoma TEN-T projektų priežiūra iš esmės yra pagrįsta šiais dviem elementais:
|
46. |
Kaip minėta pirmiau, projektų vertinimo atveju (žr. 37 dalį) tikrintoms operacijoms pateiktos metinės projekto būklės ataskaitos parodė, kad dažnai pateikta informacija nėra pakankamai išsami, kartais jos net trūksta. Šie trūkumai apsunkina tinkamo projektų vertinimo ir atrankos atlikimą bei daro neigiamą poveikį jų priežiūrai. Tai patvirtino Audito Rūmų atliktas už projektus atsakingų DG TREN darbuotojų patikrinimas. |
47. |
Be projekto būklės ataskaitos, kai valstybės narės ar projektų vykdytojai pateikia išlaidų deklaracijas, projektų vadovai taip pat gauna finansinės ir techninės raidos ataskaitas. Kaip minėta 27 dalyje, nėra jokios tipinės finansinės ir techninės ataskaitų struktūros, pagal kurią valstybės narės būtų įpareigotos projektų vadovams pateikti minimalią informaciją. |
48. |
Projektų, skirtų finansuoti infrastruktūros darbus, atveju, priežiūros procesas yra pagrįstas antruoju elementu – projektų patikrinimais vietoje –, kurie dažniausiai buvo atliekami tik prieš galutinį mokėjimą. Daugumos veiksmų atveju, projekto vadovas su finansų pareigūnu atlieka techninį ir finansinį atitinkamo veiksmo patikrinimą po to, kai galutinio mokėjimo paraiška yra perduodama Komisijai, bet prieš galutinio mokėjimo įvykdymą (55). |
49. |
Tačiau Komisija reguliariai nevykdo nei priežiūros, nei ex-post poveikio vertinimų, kuriais galima patikrinti, ar:
|
50. |
Be to, kaip ir vertinimo atveju (žr. 43 dalį), vykdant priežiūrą nesinaudojama kitų Komisijos tarnybų, kitų institucijų (pavyzdžiui, EIB) ar valstybių narių išorės ekspertų paslaugomis ar kompetencija. |
Išsamūs ir patikimi duomenys apie TEN-T projektus nėra lengvai gaunami
51. |
Atsižvelgdama į Audito Rūmų 2001 m. ir 2002 m. metinėse ataskaitose pateiktus pasiūlymus, 2003 m. pabaigoje Komisija centrinėje IT sistemoje įdiegė skirtingas TEN-T duomenų bazes (57). Nors Komisija dėjo pastangas rengdama vartotojo vadovą, apmokydama vartotojus ir kurdama pareigybes, ne visi projektų vadovai naudoja šią IT sistemą, todėl joje pateikiama informacija nėra atnaujinama ir ji nėra patikima. Audito Rūmų atlikto už projektus atsakingų DG TREN darbuotojų patikrinimo metu nustatyta, kad projektų vadovai nenaudoja šios sistemos, nes ji nepatogi ir yra labiau pritaikyta mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros bendrųjų programų reikmėms. Todėl tam, kad Komisija savo ataskaitose pateiktų patikimą ir išsamią informaciją, ji turi atlikti didelį ir ilgai trunkantį darbą, suderindama centrinėje Komisijos apskaitos sistemoje esančią apskaitos informaciją. |
Organizacinė struktūra ir darbuotojų paskirstymas
TEN-T priežiūrą ir vertinimą apsunkina per didelis kiekvienam projekto vadovui tenkantis darbo krūvis
52. |
2 lentelėje pateikiamas biudžeto ir darbuotojų paskirstymas DG TREN veiklai 2004 m. |
2 lentelė
Biudžeto ir darbuotojų paskirstymas DG TREN veiklai 2004 m. pabaigoje
DG TREN veikla. 2004 m. biudžetas ir nuolatiniai darbuotojai |
||||
Veikla |
Biudžetas (milijonais eurų) |
% |
Nuolatiniai darbuotojai |
% |
Vidaus, oro ir jūrų transportas |
76 |
6 |
167 |
17 |
Transeuropinis transporto tinklas |
672 |
54 |
55 |
5 |
Transeuropinis energijos tinklas |
18 |
1 |
6 |
1 |
Tradiciniai ir atsinaujinantys energijos šaltiniai |
64 |
5 |
108 |
11 |
Atominė energija |
154 |
12 |
281 |
28 |
Energijos ir transporto sričių tyrimai |
235 |
19 |
103 |
10 |
DG TREN skirta administracinė pagalba |
23 |
2 |
201 |
20 |
DG TREN politikos strategija ir koordinavimas |
0 |
0 |
89 |
9 |
Iš viso |
1 243 |
100 |
1 009 |
100 |
Šaltinis: Europos Komisija, DG TREN 2004 m. metinė veiklos ataskaita ir 2005 m. metinis valdymo planas. |
53. |
Tinkamas darbuotojų skaičius yra būtina efektyvaus ir rezultatyvaus programos valdymo sąlyga. 2004 m. 459 vykdomus TEN-T veiksmus valdė 18 visą darbo dieną dirbančių projektų vadovų, tai vidutiniškai atitinka 26 veiksmus kiekvienam visą darbo dieną dirbančiam projekto vadovui. Be to, tikras kiekvieno projekto vadovo valdomų veiksmų skaičius labai skyrėsi (nuo 2 iki 71 veiksmo vienam visą darbo dieną dirbančiam projekto vadovui). Tai atspindi netolygų veiksmų ir darbuotojų paskirstymą tarp skirtingų TEN-T valdančių direktoratų ir jų viduje. Be to, susirūpinimą dėl projektų valdymo nuoseklumo kelia daug deleguotų nacionalinių ekspertų, kuriuos Komisija skiria tik laikinai, valdomų veiksmų (24 %). |
54. |
Darbuotojų apklausos, kurią vykdę projektų vadovai norėjo gauti informaciją apie vidutinį kiekvienai veiklai skirtą darbo laiką, rezultatai rodo, kad daugiausiai žmogiškųjų išteklių skiriama techninei projektų priežiūrai (35 %) ir paraiškų vertinimui bei atrankai (16 %) (žr. 2 diagramą). Tačiau vidutiniškai taip pat daug darbo laiko yra skiriama padedant rengti politikos dokumentus ir (arba) teisės aktų pasiūlymus (11 %), nors kiekviename iš keturių dirbančių direktoratų yra po vieną už politikos klausimus atsakingą padalinį. |
55. |
Dėl labai įvairioje veikloje dalyvaujančių projektų vadovų didelio darbo krūvio gali būti nepakankamai skiriamas dėmesys pagrindinei, t. y. projektų vertinimo ir priežiūros bei periodiškų tikrinimų vietoje, veiklai. Atsižvelgiant į tai, kad šie patikrinimai yra pagrindinis projektų priežiūros elementas, Audito Rūmai mano, kad tokia padėtis nėra pakankama. |
TEN-T projektų vadovų kvalifikacija: ribota kompetencija su transportu susijusių klausimų srityje
56. |
TEN-T projektų vadovai yra labai svarbūs projekto vertinimo, atrankos ir priežiūros procese. Ypač MIP atveju, kai sprendimas dėl projekto finansavimo pratęsimo, sustabdymo ar panaikinimo didžia dalimi priklauso nuo projektų vadovų, paprastai be išorės ekspertų pagalbos ir patarimo, vertinimo. Tokiu būdu reikia, kad projektų vadovai turėtų būtinų techninių žinių transporto srityje. |
57. |
Tačiau projektų vadovų techninės kompetencijos analizė (58) parodė, kad mažiau nei pusė jų turi su transporto sritimi susijusį išsilavinimą (59). Be to, daug oficialių darbuotojų prieš jų įdarbinimą TEN-T projektų vadovais neturėjo jokios profesinės patirties transporto srityje. Palyginimui, 8 iš 11 deleguotų nacionalinių ekspertų šią profesinę patirtį turėjo. Nors profesinės patirties nebuvimas tam tikroje srityje nebūtinai yra kompetencijos trūkumas, pakankama techninė kompetencija transporto srityje yra būtina tokių sudėtingų techninių projektų vertinimo, atrankos ir priežiūros kokybei. |
58. |
Be to, šių trūkumų negalima ištaisyti mokymo priemonėmis. Mokymų, kuriuose 2001–2004 m. dalyvavo 30 projektų vadovų (iš jų 6 buvo deleguoti nacionaliniai ekspertai) analizė parodė, kad 24 iš 30 (iš jų keturi deleguoti nacionaliniai ekspertai) dalyvavo mažiausiai viename su finansiniais ar procedūriniais klausimais susijusiame mokymo kurse. Tačiau tik 16 iš 30 (iš jų trys deleguoti nacionaliniai ekspertai) dalyvavo su transporto klausimais susijusiame mokymo kurse (60). Be to, vidutinė šių kursų trukmė buvo mažiau nei viena diena. |
Komisijos taisyklės riboja deleguotų nacionalinių ekspertų naudojimą
59. |
Deleguotų nacionalinių ekspertų profesinė patirtis tam tikru mastu kompensuoja ribotą daugumos oficialių TEN-T projektų darbuotojų techninę kompetenciją. Laikinas jų darbo pobūdis ir deleguotiems nacionaliniams ekspertams taikomos Komisijos vidaus taisyklės riboja jų pagalbą vykdant vertinimo, atrankos ir priežiūros procedūras (61). |
60. |
Nors taisyklės įsigaliojo 2002 m. gegužės mėn., DG TREN prireikė beveik dviejų metų tikslinant praktinę šių deleguotiems nacionaliniams ekspertams taikomų taisyklių reikšmę (62). Be to, audito metu nustatyta, kad priešingai taisyklėms, kai kurie deleguoti nacionaliniai ekspertai vadovauja projektams iš savo valstybės narės bei dalyvauja inicijuojant ir tvirtinant finansines operacijas. |
61. |
Komisijos taisyklėse siekiama išvengti bet kokio įmanomo interesų konflikto. Tačiau pagal jas reikalaujama, kad deleguoti nacionaliniai ekspertai tik iš dalies dalyvautų su projekto valdymu susijusioje veikloje. Tokiu būdu, oficialūs Komisijos darbuotojai turi papildomo darbo ir ištekliai yra paskirstomi ne taip efektyviai. Be to, deleguoti nacionaliniai ekspertai mano, kad jų kompetencija nėra iki galo pasinaudojama ir Komisija nemato jų darbo rezultatų. |
Su TEN-T susijusių darbuotojų paskirstymas ir kvalifikacija nėra pritaikyti naujiems iššūkiams
62. |
Tam, kad būtų galima valdyti su TEN-T susijusią veiklą nuo 2007 m. žymiai padidėjus projektų skaičiui ir biudžeto daliai, susidurdama su šiais naujais iššūkiais, DG TREN turės kiek įmanoma greičiau pagal juos pritaikyti savo organizacinę struktūrą, darbuotojų paskirstymą ir jų kvalifikaciją. |
63. |
Šio metu Komisija nagrinėja TEN-T vykdomosios agentūros įsteigimo galimybę. Atsižvelgiant į DG TREN užsakymu atliktą išlaidų ir ekonominės naudos analizę, tokia agentūra galėtų pagerinti efektyvumą, ypač dėl to, kad (63):
|
64. |
Tačiau išlaidų ir ekonominės naudos analizės išvados nėra išsamios, ypač dėl per daug optimistinių parametrų ir neteisingų pagrindžiančių duomenų, naudojamų skaičiuojant finansinius padarinius. Be to, didžiąją su efektyvumu susijusios naudos dalį būtų galima gauti ir tuomet, kai TEN-T būtų valdomi paties DG TREN. |
ES transporto infrastruktūros finansavimo koordinavimas
Trys pagrindinės transporto infrastruktūros rėmimo ES programos
65. |
Pagrindiniai Bendrijos transeuropinių transporto infrastruktūrų projektų finansavimo šaltiniai yra TEN-T, struktūriniai fondai, ypač Europos regioninės plėtros fondas (ERPF) bei Sanglaudos fondas (64). Iš ERPF finansuojamų atskirų projektų bendrojo finansavimo dalis sudaro 75–85 % (65) visų tinkamų pagrįstų išlaidų, iš Sanglaudos fondo – iki 85 % pagrįstų išlaidų. Tačiau Bendrijos parama, atsižvelgiant į TEN-T biudžeto eilutę, apsiriboja 10 % visų investicinių projekto išlaidų nepriklausomai nuo pasirinktos intervencijos formos, išskyrus tam tikrus projektus, kuriems ši parama gali sudaryti iki 20 % (žr. 17 dalį). |
Neišsamios su finansavimu iš kelių šaltinių susijusios teisinės nuostatos
66. |
ERPF reglamentuojantis teisinis pagrindas (66) nepateikia aiškių nuostatų dėl vienu metu vykdomo finansavimo iš struktūrinių fondų ir kitų ES finansavimo programų. Sanglaudos fondo atveju, dubliavimo ir sutapimo klausimas yra nagrinėjamas Tarybos reglamento (EB) Nr. 1164/94, įsteigiančio Sanglaudos fondą (67), 9 straipsnyje, kuriame teigiama, kad „bendras Fondo paramos ir kitos Bendrijos teikiamos paramos kuriam nors projektui dydis negali viršyti 90 % visų su tuo projektu susijusių išlaidų“. Kai maksimali parama tik iš Sanglaudos fondo sudaro 80–85 % viešųjų ar lygiaverčių išlaidų, lieka 5–10 % kitai Bendrijos paramai, pavyzdžiui, TEN-T. |
67. |
TEN finansinio reglamento 5 straipsnio 4 dalyje patikslinama, kad „šiame reglamente numatyti finansiniai ištekliai paprastai nėra skiriami projektams ar projektų etapams, kurie finansuojami iš kitų Bendrijos finansinių šaltinių“. Žodžio „paprastai“ vartojimas reglamente neatmeta galimybės, kad TEN-T projektas būtų bendrai finansuojamas dviejų ar daugiau Bendrijos finansavimo šaltinių. Daugiau TEN finansiniame reglamente nepateikiamos jokios papildomos nuostatos, paaiškinančios kelių finansavimo šaltinių naudojimą. |
68. |
Transporto projektus finansuojant iš įvairių ES finansavimo programų atsiranda to paties projekto ar projekto dalies per didelio ar finansavimo du kartus iš įvairių Bendrijos finansavimo šaltinių rizika. Be to, rizika yra ir tuomet, kai derinant finansavimą pagal TEN-T programą ir iš:
|
Nepakankamai aiškūs ir išsamūs projekto paraiškose ir vertinimo formose vartojami terminai
69. |
Tam, kad per didelio finansavimo ar finansavimo du kartus rizika būtų apribota, svarbu, kad Komisija turėtų aiškią ir tikslią informaciją apie buvusį, esamą ir būsimą projekto pasiūlymo ES finansavimą. Valstybės narės, teikdamos projektų paraiškas dėl finansavimo pagal TEN-T programą ar iš Sanglaudos fondo, jose bei į struktūrinių fondų programavimo dokumentus įtrauktuose finansavimo planuose turi nurodyti kitus Bendrijos finansavimo šaltinius. Tačiau pastaruoju atveju Komisijos turima informacija yra ribota dėl decentralizuoto struktūrinių fondų valdymo. |
70. |
Audito Rūmų atlikta užpildytų paraiškų formų analizė parodė, kad kiekviena valstybės narė skirtingai suprato iš įvairių ES finansavimo šaltinių gaunamos paramos klausimą, todėl kai kuriais atvejais TEN-T projektui skirta informacija apie kitus ES finansavimo šaltinius buvo neteisinga arba neišsami. |
71. |
Kiekvienas jau pateiktas ar pateiktinas finansavimo iš bet kokio kito Bendrijos šaltinio prašymas turi būti paminėtas išsamiose TEN-T projekto pasiūlymams naudojamose paraiškų formose. Klausimo formuluotė ir apimtis skiriasi darbams ir tyrimams skirtose paraiškų formose, taip pat šis skirtumas priklauso nuo metų, o kartais net kalbų versijų. Pavyzdžiui, „projekto“ terminą paraiškoje darbams Komisijos darbuotojai dažnai interpretavo kaip susijusį su konkrečia projekto dalimi, kuriai prašoma ES finansavimo, o ne visu projektu. |
72. |
Be to, TEN-T projektų vertinimo formų atveju, Komisija teiginį „projektui nėra teikiama jokia kita ES finansinė parama“ interpretavo taip, tarsi jis būtų skirtas tai daliai, kuriai prašoma finansavimo, o ne visam projektui. Tačiau paraiškų formose tas pats terminas yra interpretuojamas skirtingai. |
Ribotas kitų Komisijos tarnybų ar EIB kompetencijos panaudojimas vertinimo tikslams
73. |
Siekdama palengvinti ERPF ir Sanglaudos fondo pasiūlymų vertinimą, Komisija su EIB sudarė bendradarbiavimo susitarimą ir bendrąją sutartį. Jei projektus bendrai finansuoja abi institucijos, EIB vertinimo ir priežiūros etapuose nemokamai siūlo visas savo technines ir ekonomines analizes bei išvadas. Jei tam tikrų projektų atveju nebuvo pateiktos paraiškos dėl finansavimo iš EIB, jo galima prašyti profesinės pagalbos finansuotino projekto techninių ar finansinių aspektų ex-ante vertinimui. Be to, DG REGIO projektų vertinimams naudoja kitus išorės ekspertus. Tokiu būdu, daugiametė bendroji sutartis buvo sudaryta su konsultantų konsorciumu transporto srityje. |
74. |
Kaip minėta su vertinimu ir atranka susijusioje dalyje (43 dalis), TEN-T pasiūlymus paprastai vertina Komisijos DG TREN darbuotojai. Nesinaudojama DG REGIO ar EIB siūloma specifinio pobūdžio kompetencija. Šie ištekliai galėtų būti ypač naudingi finansavimo iš ERPF ar Sanglaudos fondo tinkamumo reikalavimus atitinkančių regionų ar valstybių narių projektų ex-ante patikrinimams. |
75. |
Be to, TEN-T projektų vertinimui nėra naudojamos struktūrinės politikos vertinimo patirtis ar programos, pavyzdžiui MEANS (68), skirtos infrastruktūros projektų vertinimo metodų tobulinimui. |
Nepakanka informacijos koordinuoti konsultacijas tarp tarnybų
76. |
Konsultacijos tarp tarnybų atspindi oficialų Komisijos koordinavimo metodą, kai visos kitos Komisijos tarnybos, taip pat ir Teisės tarnyba, per 10 darbo dienų pateikia nuomonę (69) apie projektų, kuriems siūlomas ES finansavimas, sąrašą. Šia procedūra skirtingos Komisijos tarnybos, be kita ko, tikrina, kad nebūtų jokio galimo ES finansavimo sutapimo (70). |
77. |
Konsultacijų tarp tarnybų efektyvumas didžia dalimi priklauso nuo kiekvienoje Komisijos tarnyboje turimos informacijos kokybės ir prieinamumo. Atsižvelgiant į ribotą terminą, per kurį reikia atsakyti į pasiūlymą, reikalinga informacija turi būti tiksli ir ja turi būti galima lengvai pasinaudoti. Tačiau nei Komisija, nei kitos susijusios tarnybos neturi jokios centralizuotos informacijos apie ES transporto projektams skirtas lėšas. Tai ypač akivaizdu DG REGIO valdomų ERPF atveju, kai valstybės narės gali tik nurodyti priemones, bet jų nereikalaujama pateikti išsamią informaciją apie su vykdomomis programomis ar programų dalimis susijusius projektus, nes šiame etape projektai nėra patvirtinti. |
78. |
Šios informacijos trūkumas riboja konsultacijų pagrįstumą. Įrodymas – atsakymas į kelias pateiktas konsultacijas dėl TEN-T projektų, kai buvo pateikta palanki nuomonė, bet su abejone, kad gali egzistuoti sutapimas su kita ES parama. |
Iki galo nepanaudotos papildomos koordinavimo priemonės
79. |
Be konsultacijų tarp tarnybų yra ir kitų galimybių, kurių pagalba galima patobulinti transporto srities ES finansavimo koordinavimą (71). Tačiau Komisija šių galimybių nepanaudoja nuosekliai ir iki galo (72). |
IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS
TEN-T finansinė parama turi būti skiriama toms projekto atkarpoms, kurios turi didžiausią Europos pridėtinę vertę
80. |
Audito Rūmai nustatė, kad TEN-T finansinė parama ne visuomet buvo skiriama pačiu efektyviausiu būdu. Lėtas PP (ypač tarpvalstybinių projekto atkarpų) vykdymas, daug finansuojamų veiksmų ir žemas vidutinių finansavimo rodiklių panaudojimas neigiamai įtakoja TEN-T finansavimo prioritetų nustatymą (žr. 11–24 dalis). |
81. |
Komisija ir valstybės narės kartu atsakingos už efektyvų ir rezultatyvų lėšų skyrimą bei projekto vykdymą turėtų taikyti šias priemones:
|
Teisinė sistema turėtų būti papildyta ir nuosekliai taikoma
82. |
Paramos gavėjams tipinis finansavimo sprendimas yra svarbiausias teisinis pagrindas, nustatantis TEN-T finansinės paramos gavimo sąlygas. Nors ir kelis kartus patikslintas, tipinis finansavimo sprendimas vis dar turi būti patobulintas, kad būtų užtikrintos veiksmingos projekto priežiūros ir efektyvios kontrolės priemonės (žr. 25–29 dalis). |
83. |
Tam, kad būtų sukurta aiški ir išsami teisinė sistema, Komisija turėtų:
|
Efektyvesnė, skaidresnė ir griežtai taikoma vertinimo procedūra
84. |
Nepaisant MIP projektų daugiametiškumo, Komisija parengė sudėtingą metinę administravimo sistemą, skirtą MIP ir kitų projektų vertinimui bei atrankai. Dėl šių sudėtingų administracinių procedūrų ne visada galima gauti visą vertinimui skirtą informaciją ir tinkamai parengti vertinimo procedūros dokumentus. Be to, Komisija nėra parengusi tikslios ir išsamios metodologijos, kaip vertinti atitikimą pagrindinėms finansavimo sąlygoms bei dokumentų pateikimo ir atrankos kriterijams. Tokiu būdu, vertindama ir atrinkdama pasiūlymus, Komisija naudojo ad hoc metodą ir nesirėmė parengtomis bei viešai paskelbtomis gairėmis (žr. 30–43 dalis). |
85. |
Tam, kad būtų užtikrintas greitesnis, ekonomiškai efektyvesnis, skaidresnis ir griežtai taikomas vertinimo procesas, Komisija turėtų:
|
Griežtesnė projektų priežiūra
86. |
Paramos gavėjų Komisijai pateikta informacija apie vykdomus projektus dažnai yra ribota, kad projektų vadovai galėtų vykdyti efektyvią ir rezultatyvią projekto priežiūrą. Be to, Komisija, vykdydama priežiūrą, reguliariai netikrina, ar visą projekto laiką laikomasi pagrindinių sąlygų, pavyzdžiui, politikos tikslų įgyvendinimo ar bendro finansavimo ribų (žr. 44–51 dalis). |
87. |
Tam, kad projektų priežiūra būtų griežtesnė ir skaidresnė, Komisija turėtų:
|
Būtina pritaikyti organizacinę struktūrą ir išteklius
88. |
Projektų priežiūrą ir vertinimą apsunkina per didelis už TEN-T valdymą atsakingų Komisijos darbuotojų darbo krūvis. Mokymo priemonių nepakanka, kad daugelis TEN-T projektų vadovų galėtų ištaisyti išsilavinimo ir (arba) ribotos profesinės patirties specifinėje transporto srityje spragas. Deleguoti nacionaliniai ekspertai iš dalies kompensuoja šį kompetencijos trūkumą, tačiau laikinas jų darbo pobūdis ir deleguotiems nacionaliniams ekspertams taikomos Komisijos vidaus taisyklės riboja jų pagalbą vykdant vertinimo, atrankos ir priežiūros procedūras (žr. 52–64 dalis). |
89. |
Kadangi yra numatyta žymiai padidinti TEN-T biudžetą, svarbu, kad Komisija efektyviai naudotų savo žmogiškuosius išteklius. Todėl Audito Rūmai Komisijai siūlo:
|
Turėtų būti dar labiau sustiprintas Bendrijos transporto infrastruktūros finansavimo koordinavimas
90. |
Koordinuojant Bendrijos transporto infrastruktūros finansavimą Europos Sąjungoje Komisija negali nustatyti visų per didelio finansavimo ar finansavimo du kartus atvejų. Tai yra iš esmės dėlto, kad įvairių Bendrijos programų teisinis pagrindas aiškiai nepatikslina, ar projektai finansuojami iš kelių šaltinių, o jei tai ir nurodyta, trūksta tokio finansavimo sąlygų ir apimties patikslinimo (žr. 65–79 dalis). |
91. |
Tam, kad būtų sustiprintas Bendrijos transporto infrastruktūros finansavimo koordinavimas, Komisijai siūloma taikyti šias papildomas priemones:
|
Šią ataskaitą Audito Rūmai patvirtino Liuksemburge 2005 m. gruodžio 15 d. vykusiame Audito Rūmų posėdyje.
Audito Rūmų vardu
Pirmininkas
Hubert WEBER
(1) Aukšto lygio grupės transeuropinio transporto tinklo ataskaita, 2003 m. birželio 27 d., 7 dalis.
(2) EB sutarties 154–156 straipsniai.
(3) EB sutarties 154 straipsnio 2 dalis.
(4) Priešingai netiesioginiam, bendram ar decentralizuotam valdymui (pavyzdžiui, struktūrinių fondų atveju).
(5) 1996 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1692/96/EB, pateikiantis Bendrijos gaires dėl transeuropinio transporto tinklo plėtros (OL L 228, 1996 9 9, p. 1), iš dalies pakeistas 2001 m. gegužės 22 d. Sprendimu Nr. 1346/2001/EB (OL L 185, 2001 7 6, p. 1) ir 2004 m. balandžio 29 d. Sprendimu Nr. 884/2004/EB (OL L 167, 2004 4 30, p. 1).
(6) 1995 m. rugsėjo 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2236/95, nustatantis bendrąsias taisykles dėl Bendrijos finansinės pagalbos teikimo transeuropinių tinklų srityje (OL L 228, 1995 9 23, p. 1), iš dalies pakeistas 1999 m. liepos 19 d. Reglamentu (EB) Nr. 1655/1999 (OL L 197, 1999 7 29, p. 1), 2004 m. balandžio 21 d. Reglamentu (EB) Nr. 788/2004 (OL L 138, 2004 4 30, p. 17) ir 2004 m. balandžio 21 d. Reglamentu (EB) Nr. 807/2004 (OL L 143, 2004 4 30, p. 46).
(7) 2001 m. rugsėjo 19 d. Komisijos sprendimas C(2001) 2654 galutinis, iš dalies pakeistas 2004 m. rugpjūčio 26 d. Sprendimu C(2004) 3242 ir 2005 m. vasario 3 d. Sprendimu C(2005) 213.
(8) 2001 m. rugsėjo 19 d. Komisijos sprendimo C(2001) 2654 galutinis 1 priede nustatyti prioritetiniai projektai yra:
1. |
Greitasis traukinys/kombinuotas transportas šiaurė-pietūs. |
2. |
Greitasis traukinys Paryžius – Briuselis – Kelnas – Amsterdamas – Londonas. |
3. |
Greitasis traukinys, pietūs: Madridas – Barselona – Perpinjanas – Monpeljė – Madridas – Vitorija – Daksas. |
4. |
Greitasis traukinys, rytai: Paryžius – Mecas – Strasbūras – Apenvejeris – (Karlsruhe) su atšakomis į Mecą – Sarbriukeną – Manheimą ir Mecą – Liuksemburgą. |
5. |
Paprastasis geležinkelis/kombinuotas transportas: Betuve linija Roterdamas –Nyderlandų/Vokietijos siena – (Reinas/Rūras). |
6. |
Greitasis traukinys/kombinuotas transportas: Prancūzija/Italija: Lionas – Turinas – Milanas – Venecija – Triestas. |
7. |
Graikijos greitkeliai: PATHE: Riijas – Antirijas, Patrai – Atėnai – Salonikai –Promahonas (Graikijos/Bulgarijos siena) ir Via Egnatia: Igumenitsa – Salonikai – Aleksandropolis – Ormenijas (Graikijos/Bulgarijos siena) – Kipai (Graikijos/Turkijos siena). |
8. |
Multimodalinė linija Portugalija – Ispanija su likusia Europos dalimi, atitinkamai plėtojant geležinkelių, kelių, jūrų ir oro transporto linijas trijuose pagrindiniuose Iberijos koridoriuose: Galicijos (La Korūna)/Portugalijos (Lisabona), Iruno/Portugalijos (Valadolidas-Lisabona), pietų-vakarų koridoriuje (Lisabona – Sevilija). |
9. |
Šiaurės trikampis (geležinkelis/kelias). |
10. |
Airijos/Jungtinės Karalystės/Beniliukso kelio linija. |
11. |
Vakarinės pakrantės pagrindinė linija (geležinkelis). |
Šie trys prioritetiniai projektai neįtraukti į 1 priedą, nes jie jau yra baigti:
— |
Nustatyta Uresund linija (baigta 2000 m.) |
— |
Geležinkelio ašis Korkas – Dublinas – Belfastas – Stranraeris (baigta 2001 m.) |
— |
Malpensos oro uostas (baigtas 2001 m.) |
(9) Yra keturios atitinkančios projektų grupės (žr. 2001 m. rugsėjo 19 d. Komisijos sprendimo C(2001) 2654 galutinis 1 priedą):
— |
1–2 grupė: grūsčių panaikinimas geležinkelio tinkle, siekiant pagerinti krovinių ir keleivių eismą, |
— |
3 grupė: tarpvalstybiniai Bendrijos projektai ir tarpvalstybiniai projektai su trečiosiomis šalimis, |
— |
4 grupė: „sumanios“ kelių transporto sistemos, |
— |
5 grupė: „sumanios“ transporto sistemos oro sektoriuje. |
(10) Kai paramos gavėjas yra tarptautinė organizacija arba EEIG, prie Komisijos finansavimo sprendimų yra pridedami Komisijos ir paramos gavėjo pasirašyti susitarimai dėl dotacijos. Be Komisijos finansavimo sprendime pateiktos informacijos, susitarime dėl dotacijos pateikiamas išsamesnis projekto veiklos aprašymas.
(11) Reglamento (EB) Nr. 2236/95, iš dalies pakeisto Reglamentu (EB) Nr. 1655/1999, 5a straipsnis.
(12) 2001 m. rugsėjo 19 d. Komisijos sprendimo C(2001) 2654 galutinis, iš dalies pakeisto 2005 m. vasario 3 d. Sprendimu C(2005) 213 galutinis, 1 priedas.
(13) Šio audito metu nebuvo nagrinėjama, kaip valstybės narės laikosi TEN finansiniame reglamente nustatytų su projekto įvertinimu, priežiūra ir finansų kontrole susijusių įsipareigojimų (ypač Reglamento (EB) Nr. 2236/95, iš dalies pakeisto Reglamentu (EB) Nr. 1655/1999, Reglamentu (EB) Nr. 788/2004 ir Reglamentu (EB) Nr. 807/2004, 12 ir 15 straipsniai).
(14) Audito Rūmai, 2001 finansinių metų metinė ataskaita (OL C 295, 2002 11 28, 4.11–4.36 ir 4.74 dalys), 2002 finansinių metų metinė ataskaita (OL C 286, 2003 11 28, 6.22–6.42 ir 6.57 dalys) ir 2003 finansinių metų metinė ataskaita (OL C 293, 2004 11 30, 6.24 dalis).
(15) Buvo atsižvelgta į 2001 m. gruodžio mėn. patvirtintus 24 Komisijos vidaus kontrolės standartus, kuriuos savo išteklių valdymui turi taikyti visos Komisijos tarnybos (žr. Europos Komisijos dokumentą „Komisijos tarnybų vidaus kontrolės standartai“ (SEC(2001) 2037, 2001 m. gruodžio 31 d. ir SEC(2003) 1287 galutinis, 2003 m. lapkričio 26 d.)).
(16) Geležinkelių, kelių, vidaus vandenų, uostų, oro uostų, palydovinės navigacijos, „sumanias“ kelių ir geležinkelių transporto sistemas.
(17) Sprendimo Nr. 1692/96/EB 2 straipsnio 1 dalis.
(18) Komisijos komunikatas „Transeuropinio transporto tinklo plėtra. Pažangūs rėmimo sprendimai ir elektroninių rinkliavos sistemų sąveika“, KOM(2003) 132 galutinis, 2003 m. balandžio 23 d.
(19) Šie 16 papildomų prioritetinių projektų yra (Sprendimo Nr. 884/2004/EB III priedas):
1. |
„Galileo“ |
2. |
Krovininio geležinkelio ašis Sines/Algercirias – Madridas – Paryžius |
3. |
Geležinkelio ašis Paryžius – Strasbūras – Štutgartas – Viena – Bratislava |
4. |
Reinas (Meuse) – Mainas – Dunojus vidaus vandens kelio ašis |
5. |
Greitųjų geležinkelių sąveika Iberijos pusiasalyje |
6. |
Fehmarn Belt geležinkelio ašis |
7. |
Jūros greitkeliai (Baltijos jūra, Vakarų Europos jūra, Pietryčių Europos jūra, Pietvakarių Europos jūra) |
8. |
Geležinkelio ašis Atėnai – Sofija – Budapeštas – Viena – Praha – Niurnbergas (Drezdenas) |
9. |
Geležinkelio ašis Gdanskas – Varšuva – Brno (Bratislava) – Viena |
10. |
Geležinkelio ašis Lionas (Genuja) – Bazelis – Duisburgas – Roterdamas (Antverpenas) |
11. |
Greitkelio ašis Gdanskas – Brno (Bratislava) – Viena |
12. |
Geležinkelio (kelio) ašis Airija (Jungtinė Karalystė) (kontinentinė Europa) |
13. |
„Rail Baltica“ ašis Varšuva – Kaunas – Ryga – Talinas – Helsinkis |
14. |
Geležinkelio ašies Briuselis – Liuksemburgas – Strasbūras „Eurocaprail“ linija |
15. |
Jonijos jūros (Adrijos jūros) intermodalinio koridoriaus geležinkelio ašis |
16. |
Vidaus vandens kelias Seine – Scheldt. |
(20) Nyderlandai ir Švedija.
(21) Suomija.
(22) EU reiškia tarptautinių organizacijų (ESA, EUROCONTROL) valdytus projektus.
(23) Išskyrus 4 ir 5 atitinkančias „sumanių“ transporto sistemų projektų grupes.
(24) Likę 3 % yra numatyti tarpvalstybiniams projektams su trečiosiomis šalimis ir 10 naujų ES valstybių narių.
(25) Biudžeto valdymo institucijos šiuo metu nagrinėja naują TEN finansinio reglamento pakeitimo pasiūlymą, kuriame numatomas finansavimo padidėjimas iki 50 %.
(26) Nors TEN finansiniame reglamente nėra numatyti jokie apribojimai, Komisija infrastruktūros darbams taiko 10 % ribą.
(27) 1995–2004 m. buvo skirta tik 13 paskolų palūkanų subsidijų ir 1 rizikos kapitalo sąlyga iš 1 143 remiamų veiksmų.
(28) 1995–2004 m. 84 % Sanglaudos fondo paramą gaunančioms šalims skirto biudžeto buvo panaudoti tyrimams.
(29) Darbams vidutiniškai buvo skirta 5,0 milijonai eurų, suma tyrimams vidutiniškai sudaro 3,4 milijono eurų.
(30) 10–15 %, tam tikrais atvejais iki 30 % ar net 50 % (žr. 2004 m. liepos 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento pasiūlymo KOM(2004) 475 galutinis 7 straipsnį).
(31) Sprendimo Nr. 1692/96/EB, iš dalies pakeisto Sprendimu Nr. 884/2004/EB, 19a straipsnio 4 ir 5 dalys.
(32) Reglamento (EB) Nr. 2236/95 10 straipsnis.
(33) Atsižvelgiant į šias peržiūras, 2004 m. naudojama versija nuo šiol aiškiau apibrėžia kiekvieno dalyvio, susijusio su TEN-T veiksmų vykdymu, atsakomybę. Joje pateikiamos nustatytos pradžios ir pabaigos datos, iš paramos gavėjų reikalaujama išsamaus biudžeto paskirstymo pagal veiklą, patikslinami ataskaitų rengimo terminai, aiškiau nustatytas išlaidų pagrįstumas ir patikslintas viešumo reikalavimas.
(34) 2002 finansinių metų metinė ataskaita, 6.37 dalis.
(35) 6 iš 10 atvejų galutinių mokėjimų prašymai buvo pateikti be privalomos informacijos apie tyrimo rezultatus.
(36) Tyrimas – bet kokia parengtinė analizė, tikrinimas, planas ar modelis, parengtas prieš projekto įgyvendinimą, skirtas nustatyti projekto charakteristikas ir būtinas priemones jo įvairių etapų raidai ir vykdymui, nustatyti išankstines statybų leidimo gavimo sąlygas ir atitinkamų institucijų galutinį sprendimą pradėti vykdymą. Į tyrimus gali būti įtrauktos materialios kilmės paslaugos (pavyzdžiui, eksperimentinės struktūros, geologiniai ir statybų vietos tyrimai bei eksperimentinių gręžinių tunelių gręžimas), jei jos 1) yra būtinos statybų leidimo gavimui arba galutiniam sprendimui pradėti vykdymą ir 2) nėra bendrų interesų rezultatas. Tyrimas baigiamas aprašomuoju ir analitiniu dokumentu, apimančiu techninę, ekonominę, finansinę, teisinę ir aplinkosaugos sritis.
(37) Darbus apima visos paslaugos ir pirkimai nuo vykdymo pradžios (su parengiamosiomis priemonėmis, kurių pagalba galima pradėti vykdymą), kurie yra susiję su materialios struktūros ar projekto vykdymo, statybos ar naudojimo bendrų interesų tikslu (kuris turi būti aiškiau nustatytas Komisijos sprendime ar kiekvieno konkretaus projekto sutartyje). Visa priežiūros ir (ar) kontrolės veikla, numatyta išsamiam projekto planui ar alternatyvių sprendimų parengimui, turi būti laikoma būtina darbų dalimi, neatsižvelgiant į tai, ar ją vykdo paramos gavėjas ar trečioji šalis. Darbai taip pat apima atitinkamame poveikio aplinkai vertinime apibūdintų visų materialių poveikio aplinkai sušvelninimo priemonių įgyvendinimą ir (ar) statybą.
(38) Žr. 52 ir 64 dalis dėl TEN-T darbuotojų.
(39) Atitinkamos formos yra naudojamos atsižvelgiant į tai, ar tai – MIP projektas, ar kitas projektas, ar jis yra finansuojamas pirmus metus, ar vėlesniais metais, ar projektas yra susijęs su tyrimu, ar darbais.
(40) Nors taisyklės buvo patikslintos DG TREN procedūrų vadove ir TEN-T vadove, Audito Rūmai nustatė, kad 28 iš 72 projektų pasiūlymai buvo pateikti net praėjus 56 dienoms po nustatyto termino.
(41) Išlaidų ir ekonominės naudos analizė; alternatyvių viešojo ir privataus finansavimo galimybių įvertinimas; atitinkamos valstybės narės naudojamų kontrolės priemonių bei tiesioginio ir netiesioginio socialinio-ekonominio poveikio įvairioms sritims, ypač užimtumui, aprašymas; preliminarus darbų tvarkaraštis, kuriame nurodytos projekto pradžios ir pabaigos datos.
(42) PP Nr. 14 – pagrindinės vakarų pakrantės linijos modernizavimas.
(43) TEN finansinis reglamentas nustato šias keturias pagrindines taisykles (žr. Reglamento (EB) Nr. 2236/95 5 straipsnį):
— |
Bendrijos parama skiriama tik tuo atveju, jei projektas susiduria su finansiniais sunkumais, |
— |
Bendrijos parama neviršija minimumo, reikalingo projektą pradėti (5 straipsnio 2 dalis), |
— |
nepaisant pasirinktos intervencijos formos, visa Bendrijos paramos pagal šį reglamentą apimtis neviršija 10 % visų investicijų išlaidų (20 % konkrečiais atvejais) (5 straipsnio 3 dalis), |
— |
šiame reglamente numatyti finansiniai ištekliai paprastai nėra skiriami projektams ar projektų etapams, kurie finansuojami iš kitų Bendrijos finansinių šaltinių. |
Projektų atitikimas sąlygoms, kurios buvo pridėtos, 2004 m. patikslinus TEN-T gaires ir TEN finansinį reglamentą nebuvo nagrinėtas, nes kol kas dar anksti vertinti jų taikymą.
(44) TEN finansiniame reglamente nustatyti kriterijai gali būti apibendrinti kaip (žr. Reglamento (EB) Nr. 2236/95 6 straipsnį):
— |
indėlis įgyvendinant TEN-T politikos gairių tikslus ir prioritetus, |
— |
potencialiai ekonomiškai perspektyvus projektas, |
— |
finansinis projekto pelningumas paraiškos pateikimo metu yra nepakankamas, |
— |
taip pat reikia atsižvelgti į projekto užbaigtumą, stimuliuojantį poveikį viešiesiems ir privatiems finansams, finansinio paketo patikimumą, tiesioginį ar netiesioginį socialinį-ekonominį poveikį, ypatingai užimtumui ir aplinkai, |
— |
tarpvalstybinių projektų atveju, atsižvelgiama į atskirų projekto dalių koordinavimą laiko atžvilgiu. |
(45) 12 iš 72 audituotų atvejų, kuriems buvo taikoma ši taisyklė.
(46) Parengiamieji kritiniai tyrimai prieš EGNOS AOC įgyvendinimą (EGNOS AOC Pre-operational implementation). Nuo 1995 m. Komisija bendrai finansavo 11 tyrimų. Visos iki 2004 m. skirtos lėšos (130,4 milijono eurų) viršija numatytą 29,7 milijono eurų maksimalią sumą.
(47) 15 iš 31 tikrintų veiksmų, kuriems buvo taikoma ši taisyklė, atvejų, Komisija neįvertino visų tikslų.
(48) Tai – tyrimų vertinimo atvejis, kai nebuvo atsakyta į klausimus dėl ekonominio ir finansinio įvertinimo, nors to reikalavo paraiškos forma.
(49) 15 veiksmų atvejų, kai pasiūlymas buvo pateiktas ne laiku, į klausimą dėl pasiūlymų pateikimo terminų laikymosi buvo atsakyta teigiamai.
(50) 2001 finansinių metų metinė ataskaita, 4.35 dalis ir Komisijos atsakymas.
(51) Tačiau pažymėtina, kad Finansinio reglamento III antraštinė dalis (160 straipsnio 3 dalis) numato konkrečias taisykles, taikomas samdant ekspertus mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros bendrosioms programoms.
(52) Reglamento (EB) Nr. 2236/95 9 straipsnio 3 dalis.
(53) Reglamento (EB) Nr. 2236/95 15 straipsnis.
(54) Įvairūs projekto finansavimo sprendimai, kuriuose yra išsamiau nustatyti priežiūros reikalavimai, patikslina, kad projekto raidos ataskaitos turi būti valstybių narių pateikiamos Komisijai ne vėliau kaip kiekvienų metų sausio 31 d. (kovo 31 d. nuo 2004 m.). Pagal Komisijos parengtą tipinę projekto raidos ataskaitą, valstybės narės maždaug viename puslapyje turi aprašyti įvykdytą veiklą, projekto vykdymo vėlavimo priežastis, patikslinti, ar nepasikeitė tikslai, nurodyti, ar projektas gavo kitą Bendrijos paramą, nurodyti įvykdytus mokėjimus, pridėti būtiną informaciją, patvirtinančią ES teisės aktų laikymąsi, bei pateikti išlaidų analizę. MIP projektų atveju, prie projekto raidos ataskaitos pridedamos dvi lentelės, kuriose pateikiama numatytų ir įvykdytų išlaidų apžvalga.
(55) 2004 m. 80 % sprendimų buvo priimti po patikrinimų vietoje.
(56) Pavyzdžiui, Komisija tikrina, ar projekto vertinimo metu atlikta išlaidų ir ekonominės naudos analizė vis dar yra efektyvi, bei nustato faktinį Bendrijos intervencijos poveikį viešajam (privačiam) finansavimui, užimtumui ar aplinkai.
(57) Programos valdymo sistema.
(58) Buvo išnagrinėti 13 oficialių projekto darbuotojų ir 11 deleguotų nacionalinių ekspertų (kurie nuo 2001 m. dirba ar dirbo TEN-T projektuose) gyvenimo aprašymai.
(59) Pavyzdžiui, specializuotą aukštojo mokslo transporto srityje diplomą (DESS), transporto valdymo ir eismo planavimo magistro diplomą, inžinieriaus diplomą transporto infrastruktūros srityje.
(60) Mokymo veiklos analizė buvo atlikta atsižvelgiant į kiekvieno darbuotojo mokymo kortelėse ir pasuose pateiktą informaciją.
(61) 2002 m. balandžio 30 d. Komisijos sprendimo C(2002) 1559, iš dalies pakeisto 2003 m. sausio 31 d. Komisijos sprendimu C(2003) 406 ir 2004 m. vasario 27 d. Komisijos sprendimu C(2004) 577, 6 straipsnis numato, kad deleguoti nacionaliniai ekspertai „jokiomis aplinkybėmis negali (…) atstovauti Komisijai, siekiant jos vardu priimti įsipareigojimus (finansinius ar kitus) ar derėtis dėl jų“. Be to, taisyklės numato, kad „reikia dėti visas pastangas, siekiant išvengti bet kokio su į Komisiją deleguotų nacionalinių ekspertų pareigomis susijusių interesų konflikto ar jo apraiškos“. Be to, 2002 m. birželio 25 d. Finansinio reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 52 straipsnis numato, kad „interesų konfliktas atsiranda tais atvejais, kai dėl priežasčių, susijusių su šeima, emociniu gyvenimu, politine ir pilietine priklausomybe, ekonominiais interesais ar bet kokiais kitais su naudos gavėju turimais bendrais interesais, kyla pavojus, kad biudžetą vykdantis pareigūnas ar vidaus auditorius nebegalės nešališkai ir objektyviai atlikti savo pareigų.“
(62) Praktikoje šios taisyklės reiškia, kad deleguotas nacionalinis ekspertas:
— |
gali vykti į komandiruotes ar dalyvauti išorės posėdžiuose tik kaip stebėtojas ar informaciniais tikslais, išskyrus ypatingomis aplinkybėmis, generaliniam direktoriui leidus, |
— |
negali dalyvauti jokioje finansinių operacijų tvirtinimo procedūroje. Vadinasi, deleguotas nacionalinis ekspertas negali inicijuoti ar tvirtinti jokios finansinės operacijos, |
— |
negali būti vertinimo komiteto nariu, |
— |
negali būti projektų, susijusių su deleguoto nacionalinio eksperto valstybe nare ar institucija, iš kurios jis yra deleguotas, vadovu. |
(63) Bendrijos finansinės paramos TEN-T tinklams valdymo eksternalizacijos išlaidų ir ekonominės naudos vertinimas, 2004 m. birželio mėn. galutinė ataskaita.
(64) Sanglaudos fondas ir ERPF finansuoja didžiausią transporto projektų dalį tinkamumo reikalavimus atitinkančiose valstybėse narėse ar regionuose, tiek visų turimų lėšų, tiek bendrai finansuojamų atskirų projektų dalies atžvilgiu. Galima numatyti, kad Bendrijos įnašas iš Sanglaudos fondo ir ERPF 2000–2003 m. gali sudaryti apie 3,3–3,5 milijardo eurų per metus, o vidutinis metinis TEN-T biudžetas sudaro apie 580 milijonų eurų. Be šių trijų Bendrijos instrumentų teikiamų subsidijų, Europos investicijų bankas teikia paskolas transporto infrastruktūros finansavimui.
(65) Ribos struktūrinių fondų įnašams nustatytos Tarybos reglamento (EB) Nr. 1260/1999 (OL L 161, 1999 6 26, p. 1) 29 straipsnio 3 dalyje: ne daugiau nei 75 % visų reikalavimus atitinkančių išlaidų priemonėms, kurios vykdomos 1 tiksle nurodytuose regionuose, ne daugiau nei 80 % priemonėms, vykdomoms regionuose toje valstybėje narėje, kuri yra numatyta Sanglaudos fonde, ne daugiau nei 85 % išlaidų atokiausiems regionams ir nuošalioms Graikijos saloms. Infrastruktūros investicijoms, kurios uždirba dideles grynąsias pajamas, įnašas negali būti didesnis nei 40 % 1 tiksle nurodytuose regionuose.
(66) 1999 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1783/1999 dėl Europos regioninės plėtros fondo (OL L 213, 1999 8 13, p. 1) ir 1999 m. birželio 21 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1260/1999, nustatantis bendrąsias nuostatas dėl struktūrinių fondų.
(67) 1994 m. gegužės 16 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1164/94, įsteigiantis Sanglaudos fondą (OL L 130, 1994 5 25, p. 1).
(68) Struktūrinės kilmės veiksmų vertinimo metodai.
(69) Teigiamą nuomonę (su pastabomis ar be jų), susilaikymą (pavyzdžiui, dėl trūkstamos informacijos) ar neigiamą nuomonę. Jei nuomonė nėra pateikiama per 10 darbo dienų, tai reiškia, kad ji yra teigiama. Laikas pratęsiamas iki 15 darbo dienų, jei pagrindinį dokumento tekstą (be priedų) sudaro daugiau nei 20 puslapių.
(70) Taip pat taikoma Sanglaudos fondo projektams ir ERPF priemonėms, bet konsultacija vykdoma dviem etapais: gavus projekto paraišką ar vykdomos programos projektą, parengiamas finansavimo sprendimo projektas. Papildoma konsultacija atliekama tuo atveju, kai valstybė narė teikia paraišką dėl svarbaus veiklos programos projekto finansavimo (finansavimas viršija 50 milijonų eurų).
(71) Dalyvavimas komiteto ar specialistų posėdžiuose (pavyzdžiui, Sanglaudos fondo ar ERPF priemonių priežiūros komitetuose), TEN-T finansinės pagalbos komitete ar TEN-T vertinimo specialistų posėdžiuose, bendri patikrinimai ir ex-post poveikio vertinimas, pasikeitimas svarbiais dokumentais (pavyzdžiui, projekto raidos ataskaitomis) ar neoficialūs įvairių Komisijos tarnybų darbuotojų ryšiai.
(72) Yra siunčiami kvietimai dalyvauti komitete bei vertinimo posėdžiuose, bet juose nėra dalyvaujama visuomet, patikrinimus vietoje paprastai kiekvienas GD atlieka atskirai ir ne visuomet su projektais susijusios ataskaitos pateikiamos kitoms Komisijos tarnyboms (arba pateiktos dažnai neanalizuojamos), be to, daugelio struktūrinių priemonių atveju, ex-post poveikio vertinimą atlieka išorės ekspertai, o nustatyti faktai nėra pateikiami DG TREN.
(73) Žr. Sprendimo Nr. 1692/96/EB, iš dalies pakeisto Sprendimu Nr. 884/2004/EB, 17a straipsnį.
(74) Žr. EP Transporto ir turizmo komiteto nuomonės projektą Biudžeto komitetui dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, nustatančio bendrąsias taisykles dėl Bendrijos finansinės pagalbos teikimo transeuropinių transporto ir energijos tinklų srityje ir iš dalies keičiančio Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2236/95, pasiūlymo.
(75) Kaip tai jau numato TEN finansinis reglamentas tam tikriems projektų tipams (žr. Reglamento (EB) Nr. 2236/95, iš dalies pakeisto Reglamentu (EB) Nr. 807/2004, 5 straipsnio 5 dalį).
1 PRIEDAS
TEN-T VALDYMO SISTEMOS APRAŠYMAS
TEN-T teisinė ir politinė sistema
TEN-T politikos gairės
1. |
Sprendimas Nr. 1692/96/EB, pateikiantis Bendrijos gaires dėl transeuropinio transporto tinklo plėtros, numato pagrindines sąlygas, kurias turi atitikti projektas, kad būtų laikomas bendrų interesų projektu ir jam būtų skiriamas TEN-T finansavimas (1). Kaip pavyzdys, gairėse pateikiamas 14 Europos Vadovų Tarybos 1994 m. Esene ir 1996 m. Dubline patvirtintų bendrų interesų ar prioritetinių projektų (PP) sąrašas. |
2. |
Vykdant TEN-T projektus būtina siekti tikslų bei įgyvendinti vieną ar kelis Sprendime numatytus prioritetus. Be kita ko, šie prioritetai yra susiję su tvariu mobilumu, sąveika, grūsčių panaikinimu, trūkstamų atkarpų užbaigimu, tyrimais, skirtais patobulinti projektavimą ir tinklo užbaigimą. Projektai turi priklausyti ar būti susiję su geografine tinklo padėtimi, kaip nurodyta prie Sprendimo pridedamuose planuose, atitikti nustatytas kiekvienos transporto rūšies specifikacijas bei būti ekonomiškai perspektyvūs, pagrįsti išlaidų (ekonominės naudos) analize. |
3. |
Sprendimas buvo iš dalies pakeistas Sprendimu Nr. 1346/2001/EB (2), papildant su vidaus uostais, jūrų uostais ir intermodaliais terminalais susijusiomis nuostatomis, bei dar svarbesniu Sprendimu Nr. 884/2004/EB (3), kuriame buvo šie pagrindiniai gairių pakeitimai:
|
TEN finansinis reglamentas
4. |
1995 m. rugsėjo 18 d. Reglamentas (EB) Nr. 2236/95 (5) numato finansinę sistemą bei nustato bendrąsias taisykles dėl Bendrijos finansinės pagalbos teikimo transeuropinių tinklų transporto, energetikos ir telekomunikacijų srityje. Jis buvo iš dalies pakeistas Reglamentu (EB) Nr. 1655/1999 (6), pridedant daugiametę preliminarią programą (MIP) 2001–2006 m., bei 2004 m. balandžio 21 d. Reglamentais (EB) Nr. 788/2004 (7) ir (EB) Nr. 807/2004 (8). |
5. |
Reglamento įgyvendinimui numatyti biudžeto ištekliai 2000–2006 m. laikotarpiui sudaro 4 600 milijonų eurų. |
6. |
Reglamente nustatytos šios pagrindinės sąlygos:
|
Daugiametė preliminari programa (MIP)
7. |
2001 m. rugsėjo 19 d. Komisijos sprendimas C(2001) 2654 galutinis numatė transporto sektoriaus MIP programą 2001–2006 m. Jos biudžetas buvo tikslinamas 2004–2005 m. (9). MIP sprendimo I priede pateikiamas 14 Europos Vadovų Tarybos 1994 m. Esene ir 1996 m. Dubline patvirtintų prioritetinių projektų sąrašas bei 4 „atitinkančios projektų grupės“. Be to, numatyta „Galileo“ projekto biudžeto dalis. II priede pateikiamas papildomas projekto dalių ir etapų sąrašas su orientaciniu metiniu biudžeto paskirstymu. |
8. |
Programa siekia ne tik patobulinti TEN-T programos įgyvendinimo rezultatyvumą, bet patenkinti valstybinio ir privataus sektoriaus investuotojų „teisinio aiškumo, kad Bendrijos finansinė parama bus teikiama vienerius ar kelerius metus, jei įgyvendinimas vyks taip, kaip planuota“ poreikius (10). Šis aiškumas turėtų suteikti daugiau garantijų vykdytojams bei skatinti privataus ir valstybinio kapitalo partnerystę (PPP) (11). Taip pat MIP turėtų būti pakankamai lanksti, atsižvelgiant į nenumatytus, techniniu, finansiniu, aplinkos ar teisiniu požiūriu projektus įtakojančius įvykius, padidinant, sumažinant ar išlaikant metinę finansinę paramą, atsižvelgiant į MIP sprendimą. |
9. |
MIP sprendimas taip pat palengvino TEN-T programos valdymą. Įgyvendinant MIP programą, finansinės paramos komitetui (FAC) turi būti pranešta apie programos pažangą bei patvirtintus sprendimus. Nuo tada komitetas nebegali pateikti nuomonės. Be to, siekiant gauti Bendrijos paramą antraisiais metais, valstybės narės vietoj išsamių paraiškos formų pateikia trumpas projekto būklės ataskaitas. |
Komisijos finansavimo sprendimas
10. |
TEN-T projektų dalių (ar veiksmų) įgyvendinimas yra pagrįstas tipiniu finansavimo sprendimu, kuris pateikiamas valstybėms narėms ir paramos gavėjams. Dabartiniame tipiniame finansavimo sprendime nurodoma ši pagrindinė informacija:
|
11. |
Sprendimo struktūra ir turinys buvo keičiami kasmet nuo 2002 m. |
TEN-T paraiškos teikimo, vertinimo ir atrankos procedūra
12. |
Projekto vertinimo ir atrankos procedūra bei šiame procese naudojamos administracinės formos priklauso nuo projekto rūšies. 3 lentelėje pateikiama DG TREN parengta tipinių formų apžvalga, siekiant sunorminti TEN-T paraiškų teikimo ir vertinimo procedūrą. 3 lentelė Paraiškų teikimo ir vertinimo procedūrai naudotų tipinių formų apžvalga
|
13. |
2001–2003 m. pradėtų MIP projektų atveju, pirmasis vertinimas buvo atliktas 2000 m. spalio–lapkričio mėn., atsižvelgiant į preliminarias paraiškų formas. Pirmaisiais metais prašymas dėl projekto finansavimo buvo pateiktas išsamioje paraiškos formoje. Nuo 2000 m. Komisija naudojo projekto vertinimo formas projektų vertinimo rezultatų įrašymui. Išsamių paraiškos formų vertinimo rezultatai įrašomi į vertinimo formą „nauji projektai“. Pagrindinis šio vertinimo tikslas – patikrinti, ar išsamioje paraiškos formoje pateikta informacija sutampa su preliminarioje, 2000 m. pateiktoje, paraiškos formoje esančia informacija. Vėlesniais finansavimo metais projekto raidos vertinimas vykdomas atsižvelgiant į projekto būklės ataskaitą. Šiam vertinimui naudojama atskira projekto vertinimo forma „tęsiami projektai“. |
14. |
Kitų projektų atveju, DG TREN kiekvienų metų pabaigoje ar pradžioje skelbia pasiūlymų pateikimo procedūrą ir ragina valstybes nares, organizacijas ar projektų vykdytojus naudojant preliminarią paraiškos formą pateikti pasiūlymus prieš Komisijos nustatytą teminą. Iki 2004 m. ne MIP pasiūlymų vertinimas taip pat vyko dviem etapais. Komisija, naudodama tipinę ne MIP projektų vertinimo formą, vertino preliminarias paraiškos formas. Kai Komisija atrinkdavo finansuotiną projekto pasiūlymą, atitinkamos valstybės narės buvo prašoma pateikti išsamią paraiškos formą prieš Komisijos nustatytą terminą, t. y. anksčiau nei prieš FAC posėdį, kuriame Komisijos pasiūlymus aptaria valstybių narių atstovai. 2004 m. pabaigoje preliminari ir išsami paraiškos formos buvo sujungtos. Ne MIP projektų pažanga tikrinama atsižvelgiant į valstybių narių pateiktas tipines ne MIP projektų būklės ataskaitas. |
15. |
Kitų projektų vertinimo raidos procedūra priklauso nuo MIP projektų vertinimo išvados dėl MIP biudžeto skyrimo prioriteto. Iš tiesų tai reiškia, kad ne MIP vertinimo specialistų posėdis gali vykti tik po to, kai nusprendžiama, kiek viso TEN-T biudžeto bus skirta MIP projektams. Likusi TEN-T biudžeto dalis skiriama atrinktiems ne MIP projektų pasiūlymams. |
16. |
Iki 2004 m. visus projektų pasiūlymus vertino vienas projekto vadovas: Komisijos pareigūnas specialistas, atsakingas už konkrečią valstybę narę ar valstybes nares, ar pareigūnas, atsakingas už konkrečią transporto rūšį. 2004 m. buvo nuspręsta, kad dėl didesnio vertinimo objektyvumo pasiūlymus vertins du projekto vadovai (14). Įvairių vertinimų rezultatai aptariami specialistų posėdyje, kuriame pateikiami skirtingų direktoratų pasiūlymai ir atliekama preliminari klasifikacija. Pagaliau TEN-T vertinimo komitetas, kuriam pirmininkauja B direktoratas, patvirtina pasiūlymo projektą dėl TEN-T biudžeto skyrimo ir jį pateikia patvirtinti generaliniam direktoriui. |
TEN-T organizacinė struktūra
17. |
TEN-T programą centralizuotai valdo Energetikos ir transporto generalinis direktoratas (DG TREN). DG TREN veikia nuo 2000 m. sausio mėn., sujungus Energetikos ir Transporto generalinius direktoratus. |
18. |
Bendras DG TREN pareigybių skaičius (oficialių ir neoficialių su laisvomis vietomis) žymiai išaugo: nuo 654 2001 m. iki 1 046 2005 m. pradžioje. |
19. |
Be TEN-T, DG TREN taip pat vykdo šią pagrindinę veiklą: transeuropinius energetikos tinklų, vidaus, oro ir jūrų transporto, tradicinės ir atsinaujinančios energetikos, atominės energetikos, saugos, mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros bendrosios programos veiklą, susijusią su energetika, transportu bei veiklą, susijusią DG TREN politikos strategija ir koordinavimu. |
20. |
Keturi iš 10 DG TREN direktoratų yra susiję su TEN-T programa: B transeuropinių energetikos ir transporto tinklų direktoratas, E vidaus transporto direktoratas, F oro transporto direktoratas bei G jūrų ir upių transporto, intermodalumo direktoratas. |
21. |
Šiuo metu septyni padaliniai yra atsakingi už TEN-T projektų valdymą; B3 projektų valdymo padalinys, B4 TEN projektų vertinimo ir finansų valdymo padalinys (įsteigtas 2004 m.), B5 palydovinės navigacijos sistemos (Galileo) padalinys, „sumanaus“ transporto padalinys (įtrauktas į B direktoratą 2005 m.), E2 geležinkelių transporto ir sąveikos padalinys, F2 oro eismo valdymo ir oro uostų padalinys, G2 nedidelių atstumų jūrų transporto, vidaus navigacijos ir uostų padalinys bei G3 jūros greitkelių ir intermodalumo padalinys. Be to, kiekvieno direktorato finansų skyrių darbuotojai yra atsakingi už TEN-T projektų valdymo finansinius aspektus. |
22. |
B3 padalinys yra svarbiausias vykdant TEN-T programos vertinimo, atrankos ir įsipareigojimo procedūrą. Jis, be kita ko, užtikrina, kad būtų teikiamos sekretoriato paslaugos TEN-T FAC posėdžių metu, koordinuoja MIP ir kitų projektų biudžeto vykdymą bei yra atsakingas už horizontalius, pavyzdžiui PPP ir koordinavimo su kitomis programomis, klausimus. |
TEN-T biudžeto sistema
23. |
TEN finansinis reglamentas ir tipinis finansavimo sprendimas nustato šiuos biudžeto reikalavimus ir finansavimo ribas:
Neatsižvelgiant į pasirinktą intervenciją, visa Bendrijos paramos suma negali viršyti 10 % visų investicijų išlaidų, išskyrus 20 % palydovinio padėties nustatymo ir navigacijos sistemų projektams (nuo 2003 m. sausio 1 d. po patikslinimo). Be to, išimtis su tam tikromis sąlygomis yra taikoma iki 2010 m. prasidėjusiems Europos intereso projektams, siekiant panaikinti grūstis ir (arba) užbaigti trūkstamas atkarpas, jei jos yra tarpvalstybinės ar kertančios natūralias kliūtis (18). |
(1) 1996 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1692/96/EB, pateikiantis Bendrijos gaires dėl transeuropinio transporto tinklo plėtros (OL L 228, 1996 9 9, p. 1).
(2) 2001 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1346/2001/EB (OL L 185, 2001 7 6, p. 1).
(3) 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 884/2004/EB (OL L 167, 2004 4 30, p. 1).
(4) Į 30 prioritetinių projektų yra įtraukti trys jau baigti prioritetiniai projektai: nustatyta Uresund linija, baigta 2000 m., Malpensos oro uostas, baigtas 2001 m., ir geležinkelio linija Korkas – Dublinas – Belfastas – Larnas – Stranraeris, baigta 2001 m.
(5) 1995 m. rugsėjo 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2236/95 (OL L 228, 1995 9 23, p. 1).
(6) 1999 m. liepos 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1655/1999 (OL L 197, 1999 7 29, p. 1).
(7) 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 788/2004 (OL L 138, 2004 4 30, p. 17).
(8) 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 807/2004 (OL L 143, 2004 4 30, p. 46).
(9) 2001 m. rugsėjo 19 d. Komisijos sprendimas C(2001) 2654 galutinis, iš dalies pakeistas 2004 m. rugpjūčio 26 d. Sprendimu C(2004) 3242 ir 2005 m. vasario 3 d. Sprendimu C(2005) 213.
(10) Žr. 2001 m. rugsėjo 19 d. Komisijos sprendimo konstatuojamąsias dalis.
(11) Kai kurie projektai, pavyzdžiui, Nyderlandų greitųjų geležinkelių linija ir Prancūzijos – Ispanijos – Perpinjano – Figueras linija, iš dalies finansuojami pagal privataus ir valstybinio kapitalo partnerystės principus (PPP), bet ši dalis nėra bendrai finansuojama ES.
(12) Yra atskiros pradinės MIP ir peržiūrėtos MIP formos.
(13) Preliminari ir išsami ne MIP projektų paraiškos formos buvo sujungtos į vieną 2004 m.
(14) Trečiasis vertintojas prieštaringo įvertinimo atveju.
(15) TEN finansinio reglamento 4 straipsnio 1 dalies a punktas.
(16) Komisijos finansavimo sprendimo II priedo 1.1 dalis „Sąvokos“.
(17) TEN finansinio reglamento 4 straipsnio 1 dalies e punktas.
(18) TEN finansinio reglamento 5 straipsnio 3 dalis.
2 PRIEDAS
TEN-T PRIORITETINIŲ AŠIŲ IR PROJEKTŲ ŽEMĖLAPIS
KOMISIJOS ATSAKYMAI
SANTRAUKA
III. |
|
IV. |
|
PASTABOS
11. |
Projektų valdymą ir jų vykdymo pažangą daugiausia kontroliuoja valstybių narės, finansuojančios didelę daugumos TEN-T projektų dalį. Šiuo metu jau užbaigti 3 projektai, kitus 5 projektus tikimasi užbaigti iki 2010 m., o kitų 3 projektų pagrindinės atkarpos bus užbaigtos iki 2010 m. Iš tiesų pastebima koordinavimo problema, nes būtina atrasti subtilią pusiausvyrą tarp skirtingų prioritetų, kurie nebūtinai sutampa regionų, šalies ir Bendrijos mastu. |
14. |
TEN-T biudžetą sudaro MIP ir kitokie elementai. MIP biudžetas, sudarantis didžiąją TEN-T biudžeto dalį, paskirstomos prioritetiniams projektams, vykdomiems visose 15–oje ES valstybių narių. Kadangi visa vienam projektui skiriama suma preliminariai skiriama programos pradžioje, pokyčių tikimybė logiškai yra gana ribota. Ne MIP biudžeto paskirstymui turi pritarti TEN finansinės paramos komitetas, susidedantis iš valstybių narių atstovų. |
15. |
Komisijai tenka dirbti tik su tais projektais, kuriuos pasiūlė arba kuriems pritarė valstybės narės. Tarpvalstybiniai projektai tėra vienas iš aštuonių Europos Parlamento ir Tarybos TEN-T gairėse nustatytų prioritetų. Pagal MIP pagrindinį sprendimą tarpvalstybiniai projektai yra įtraukti į visas keturias susijusias bendrų interesų projektų grupes bei į Prioritetinių projektų grupę, o ne vien tik į GR 3 grupę, kuria Audito Rūmai apsiribojo pateikdami savo pastabas (pavyzdžiui, Brenerio tunelis, Figuero-Perpinjano projektas arba Liono-Turino atkarpa). Komisija pabrėžia, kad dėl didžiosios tarpvalstybinių projektų dalies šiuo metu tebėra atliekami tyrimai, todėl jie sunaudoja mažesnes sumas. Dauguma šių projektų pereis į investicijų etapą pagal būsimą MIP, dėl to tikėtina, kad jie sunaudos didesnę programai skirtų lėšų dalį. Be to, siekdama suteikti didesnį prioritetą tarpvalstybinėms atkarpoms, Komisija ėmėsi priemonių, kaip antai: Europos koordinatorių paskyrimas ir naujasis TEN reglamento projektas, kuriuo siekiama iki 50 % padidinti Bendrijos finansinę paramą tarpvalstybinių projektų atkarpoms. |
16. |
2005 m. ir 2006 m. bus taikomas nuo 10 % iki 20 % padidintas finansavimas projektų atkarpoms, kertančioms sienas arba natūralias kliūtis. MIP biudžete šiai didesnei finansavimo ribai buvo skirta 30 milijonų eurų suma. |
18. |
Dalyvavimas rizikos kapitale negali viršyti 1 % visų finansinių išteklių pagal TEN reglamento (EB) Nr. 2236/95 18 straipsnį (t. y. 4 875 milijonų eurų) iki 2006 m. pabaigos. Naujajame TEN reglamento projekte (KOM(2004) 475) 2007–2013 m. laikotarpiui tokia riba nebenustatyta. Nuo 2000 m. EIF nebeteikia lėšų TEN infrastruktūros projektams. Todėl šia priemone pasinaudota nebuvo. Priemonė nebuvo griežtai ribojama tik EIF paskolų garantijoms. Kai 2001 m. buvo pateiktas pasiūlymas dėl reglamento pakeitimo, Komisija dar nebuvo išnagrinėjusi šios priemonės galimybių ir todėl nepasiūlė jos atsisakyti. |
19. |
Europos Parlamento ir Tarybos tikslas buvo taikyti šią („finansavimo deramai pagrįstais atvejais“) sąlygą tik energetikos infrastruktūros projektams, o ne transporto projektams. Naujajame TEN reglamento projekte šios sąlygos buvo atsisakyta. |
21. |
Komisijai tenka skirstyti ribotą biudžetą daugeliui reikalavimus atitinkančių projektų. Dėl šios priežasties kiekvieno projekto atveju ne visada pavyksta pasiekti maksimalią finansavimo ribą. Tačiau ateityje Komisija sutelks lėšas 30-iai prioritetinių projektų. Atsakydama į Audito Rūmų teksto paskutiniame sakinyje pateiktas pastabas, Komisija mano, kad, kaip paaiškinta 39 dalyje, TEN-T finansavimas buvo pagrįstai būtinas ir atitiko vertinimo bei atrankos kriterijus. |
22. |
Dažniausia vėlavimų priežastis – nepakankamas finansavimas Europos ir valstybių narių lygmeniu, o ne TEN-T veiksmų atrankos prioritetų trūkumas. Didesnės finansavimo normos, siūlomos naujajame TEN reglamento projekte, atitinka Europos Parlamento ir Tarybos 2004 m. priimtas TEN-T gaires, leidžiančias Komisijai spręsti šią nepakankamo finansavimo problemą bent jau Europos mastu ir nustatyti aiškius kriterijus. Šiuo atžvilgiu didesnio finansavimo gavimo sąlygos bus tokios:
|
23. |
Komisija pabrėžia, kad tarpvalstybiniai projektai yra įtraukti į visas keturias susijusias bendrų interesų projektų grupes, o ne vien tik į GR 3 grupę, kuria Audito Rūmai apsiribojo pateikdami savo pastabas. Pasibaigus 2/3 planuoto MIP laikotarpio, Komisija skyrė apie 2/3 visų planuojamų sumų. Tolesniuose MIP pakeitimuose siūlomos priemonės užtikrins, kad visas MIP biudžetas bus panaudotas laiku. Metinis projektų vykdymo pažangos vertinimas lemia paskirstytų lėšų peržiūrėjimą, jeigu projektai vykdomi per lėtai arba greičiau nei tikėtasi. |
24. |
Kaip nurodyta 23 dalyje, biudžeto sunaudojimas atitinka pasibaigusį laikotarpį. Dėl tam tikrų didžiųjų projektų 3 grupėje (kuri MIP sprendimo aiškinamajame memorandume pavadinta „tarpvalstybiniais projektais“) pažymėtina, kad 2004 m. peržiūrėtoje MIP Komisija buvo priversta sumažinti biudžetą dėl vėluojamų įgyvendinti projektų. Būtent dėl šios priežasties šiuo metu paskirstyta truputį daugiau nei pusė šios grupės biudžeto. |
26. |
Komisija mano, kad tipinės techninio priedo privalomos struktūros įdiegimas nėra tinkamas dėl įvairių projektų rūšių. Tačiau 2006 m. Komisija pateiks projektų rengėjams techninių aprašymų ir sąnaudų paskirstymo gaires. Finansavimo sprendimuose numatytos veiklos aprašymas buvo patobulintas, ypač 2005 m. teksto redakcijoje. Turi būti aprašyta kiekviena veikla, kurią atitinka eilutė sąnaudų paskirstyme. Paraiškos formoje jau įtraukta techninė struktūra. Komisija ją sustiprins ir suderins su sprendimo tekstu bei projekto raidos ataskaita. |
27. |
Nuo 2005 m. finansavimo sprendimo tipiniame tekste įtrauktos taisyklės, apibrėžiančios techninę ir finansinę informaciją, kurią turi pateikti paramos gavėjai, ir pateikiančios finansinės atskaitomybės sunormintas formas.
|
28. |
|
29. |
Audito Rūmų pastaba remiasi skirtingu tyrimų ir darbų apimties aiškinimu. Kaip minėta 28 dalyje, naujajame TEN reglamente pateikiamas aiškiai pritaikomas tyrimų ir darbų sąvokų apibrėžimas. Šis apibrėžimas dar bus tikslinimas ateityje. |
30. |
Metinis vertinimas yra projektų priežiūros dalis, kuri laikoma esmine (taip pat žr. 42 ir 44 dalyse pateikiamas pastabas). Be to, jis suteikia informacijos, leidžiančius priimti atitinkamus sprendimus, atsižvelgiant į kasmetinį turimą biudžetą bei projekto pažangą. Išsamus kiekvieno projekto vertinimas atliekamas kasmet drauge su valstybėmis narėmis. Kiekvienais metais ir peržiūrint MIP vykdomos taisomosios priemonės. Dėl likusio 2005–2006 m. laikotarpio Komisija nusprendė kur įmanoma sujungti metinius sprendimus ir, siekdama sumažinti darbo krūvį, – priimti tik vieną sprendimą 2005 m. arba 2006 m. Šį principą galima pritaikyti ne visiems, o tik kai kuriems projektams: atitinkamo projekto biudžeto vykdymo rodikliai pagal dabartinį (-ius) sprendimą (-us) turi būti labai geri. Be to, jam gali būti nustatytas metinio biudžeto apribojimas. Siekdama užtikrinti optimalų biudžeto lėšų panaudojimą, jau nuo 2004 m. Komisija dirba ties ne MIP rezervo sąrašu. Naujoje 2007–2013 m. finansinėje perspektyvoje ji ketina įvesti daugiamečius teisinius įsipareigojimus TEN-T projektams. |
31. |
Nuo 2004 m. Komisija sumažino formų skaičių, atsižvelgdama į įvairias Bendrijos pagalbos rūšis. |
32. |
Komisija apsvarstys papildomas supaprastinimo galimybes atsižvelgdama į naująją finansinę perspektyvą. |
33. |
MIP projektams projekto raidos ataskaitos nėra laikomos oficialiomis paraiškomis, nes projektai jau yra vykdomi. Todėl projekto raidos ataskaitų pateikimui nebuvo nustatytas griežtas terminas. Turint tai omenyje, vienodos galimybės projektų „pareiškėjams“ netaikomos tokiu pačiu mastu, kaip pagal kvietimo teikti pasiūlymus procedūrą. |
34. |
Dėl pirmiau paaiškintų priežasčių projektų raidos ataskaitų pateikimui nebuvo nustatytas griežtas terminas. Tačiau nuo 2005 m. Komisija prašo griežtai laikytis šio nustatyto termino net ir MIP projektams. |
35. |
Audito Rūmų minėtos formos buvo naudojamos tik MIP programai preliminariai pradėti. Paramos gavėjui nepateiktus išsamios paraiškos formos, joks projektas nebuvo atrinktas sprendimui dėl finansinės paramos. |
36. |
2004 m. MIP buvo iš esmės peržiūrėta, naudojant valstybių narių vertinimui pateiktas išsamias paraiškos formas. Įvertinus išsamiose paraiškų formose pateiktą informaciją, buvo nutrauktas 14 projektų atkarpų finansavimas ir peržiūrėtos daugumai projektų numatytos skirti sumos. 2007 m. pradėjus taikyti naująją MIP, bus parengtos naujos paraiškos formos, atitinkančios TEN reglamento projektą. Tai, kad Vakarų kranto pagrindinei linijai finansavimas buvo skirtas tik 2004 m., rodo, kad metinis vertinimo procesas garantuoja, jog projektai yra finansuojami tik tada, kai įvykdomos visos esminės sąlygos. |
37. |
Komisijos manymu, projekto raidos ataskaitos formoje ir jos prieduose reikalaujama pateikti visą esminę informaciją metiniam vertinimo procesui, po kurio suteikiama parama ateinantiems metams. Todėl paskutiniais MIP metais forma neturėtų būti keičiama. Tačiau turint omenyje, kad valstybės narės ne visada tinkamai užpildo projekto raidos ataskaitą, nuo 2007 m. bus pakeista ataskaitų teikimo procedūra. Projektų vertinimo gairėse bus numatytos sankcijos už netinkamą projekto raidos ataskaitos formos užpildymą. |
38. |
Nuo 2005 m. pakeistos projekto paraiškos ir vertinimo formos, atsižvelgiant į Audito Rūmų pateiktas pastabas. |
39. |
|
40. |
Komisija ėmėsi priemonių, kad užtikrintų, jog netinkamai užpildytų vertinimo formų problema nebegalėtų iškilti MIP atveju. |
41. |
Informacija apie vertinimo kriterijus pateikiama kvietime teikti pasiūlymus, paraiškos formoje ir vertinimo formoje. Be to, DG TREN vidaus procedūrų vadove yra bendrosios vertinimo gairės. Šiuo metu yra rengiamos specialiosios TEN vertinimo gairės. |
42. |
Vertinimas – sudėtingas procesas, vykstantis keliais etapais. Jame dalyvauja techninis darbuotojas, vertinimo komitetas, generalinis direktorius ir valstybėms narėms atstovaujantis Finansinės paramos komitetas. Vertinimo procesas garantuoja, kad aukštos kokybės projektai bus atrinkti pagal prioritetus, atsižvelgiant į turimą ribotą biudžetą, kaip numatyta priimamose Europos Parlamento ir Tarybos TEN-T gairėse. Komisija sugriežtins savo vykdomą kontrolę dėl vertinimo ir atrankos procedūrų laikymosi. |
43. |
Visų transporto rūšių vertinimą šiuo metu atlieka tiek valstybių narių atsakingi darbuotojai, tiek Direktorato darbuotojai, atsakingi už atitinkamų rūšių transportą. Šis bendrai vykdomas procesas vertinimo procesui suteikė objektyvumo. Prireikus, ypač trūkstant vidaus kompetencijos, pasitelkiami išorės ekspertai. Kaip paaiškinta 73 dalyje, bendradarbiavimas su EIB buvo sustiprintas, 2005 m. birželio 23 d. pasirašius susitarimo memorandumą. Be to, buvo skirtas dėmesys vertinimo dokumentavimui ir pagrindimui bei atrankos procesui, peržiūrint projekto vertinimo formą 2005 m. |
45. |
Projektų priežiūra taip pat pagrįsta tokiais elementais:
Be to, 2005 m. birželio 23 d. EIB ir DG TREN pasirašė susitarimo memorandumą. Šiame memorandume numatoma, kad EIB ir DG TREN vienas kitam reguliariai teiks informaciją ir konsultuosis, taip pat numatant rengti bendrus seminarus, kuriuose dalyvautų abiejų šalių susijusių tarnybų atstovai. Numatomi reguliarūs posėdžiai dėl planuojamų projektų. EIB taip pat padės DG TREN vykdyti tyrimus, analizę ir teiks techninę paramą, bus sudarytos darbo grupės, planuojami darbuotojų mainai. |
46. |
Komisija norėtų pasiremti savo atsakymais 37–39 ir 45 dalyse. Projekto raidos ataskaitos yra tik vienas vertinimo proceso elementas. Komisija mano, kad projekto raidos ataskaitose turi būti pateikta reikiama informacija, tačiau siekiant pagerinti valstybių narių teikiamos informacijos kokybę, nuo 2007 m. bus pakeista ataskaitų teikimo tvarka. Projektų vertinimo gairėse bus numatytos sankcijos už netinkamą projekto raidos ataskaitų formos užpildymą. |
47. |
Žr. atsakymą į 27 dalį: nuo 2005 m. finansavimo sprendimo tipiniame tekste įtrauktos taisyklės, paaiškinančios, kurią techninę ir finansinę informaciją turi pateikti paramos gavėjai, ir pateikiančios finansinės atskaitomybės tipines formas. Nors ankstesniais metais prie finansavimo sprendimo nebūdavo pridedamos tipinės finansinės atskaitomybės formos, jame būdavo aiškiai nurodyta, kad paraiškose dėl antrojo ir trečiojo mokėjimo reikia įtraukti techninės ir finansinės pažangos ataskaitas bei kiekvienos kategorijos išlaidų paskirstymo išklotinę. Reikiamu metu pateikus šiuos elementus ir papildomą informaciją, Komisija galėjo patikrinti veiklos ir prašomų padengti išlaidų pagrįstumą. |
49. |
Komisija reguliariai vykdo projektų priežiūrą nagrinėdama projekto raidos ataskaitą, technines ir finansines apmokėjimo ataskaitas, atlikdama patikrinimus vietoje ir rengdama reguliarius susitikimus su paramos gavėjais. Nuo 2005 m. susijusi valstybė narė turi įvertinti kiekvieną finansavimo sprendimą. Šiuo metu rengiami ex-post vertinimo atlikimo metodai. Juos sudarys standartiniai projektų patikrinimo vietoje kontroliniai sąrašai, leisiantys Komisijai pasitelkti išorės ekspertus šalia už projektus atsakingų darbuotojų atliekamų projektų patikrinimų. Kadangi dauguma projektų dar nebuvo baigti įgyvendinti, šiuo metu dar neįmanomas programos ex-post vertinimas. |
50. |
Visų transporto rūšių vertinimą šiuo metu atlieka tiek valstybių narių atsakingi darbuotojai, tiek Direktorato darbuotojai, atsakingi už atitinkamų rūšių transportą. Šis bendrai vykdomas procesas vertinimo procesui suteikė objektyvumo. Prireikus, ypač trūkstant vidaus kompetencijos, pasitelkiami išorės ekspertai. Be to, bendradarbiavimas su EIB buvo sustiprintas 2005 m. birželio 23 d. pasirašius susitarimo memorandumą. |
51. |
DG TREN centrinė projektų ir sutarčių valdymo sistema (angl. PMS) turi atitikti įvairių naudotojų grupių (techninių ir finansinių darbuotojų, kontrolierių, vadovybės ir pan.) reikalavimus. Jai taip pat tenka atsižvelgti į įvairiausias galimas situacijas (dotacijos, subsidijos, viešieji pirkimai, maži ir didelio masto projektai ir t. t.). Projektų valdymo sistema buvo peržiūrėta, įtraukiant į ją TEN-T projektų valdymą, tačiau ši sistema nebuvo sukurta specialiai ir išimtinai tik šiam tikslui. Todėl neturėtų stebinti, kad tam tikri naudotojai pageidautų paprastesnės priemonės, pritaikytos konkretiems jų poreikiams. Šiuo metu DG TREN rengia naujos kartos projektų valdymo sistemą (angl. e-PMS), kuri bus pagrįsta labiau moduliniu principu ir remsis technologijų raidos pranašumais. |
52. |
Komisija nemano, kad projektų biudžeto dydžio ir darbuotojų skaičiaus santykis yra tinkamas rodiklis, nes projektų pobūdis ir veikla labai skiriasi ir negali būti palyginami. Dėl to reikėtų atsargiai interpretuoti 2 lentelę. |
53. |
Darbuotojų paskyrimą į DG TREN nustato Komisija metinio biudžeto sudarymo procedūros sudarymo metu. Be TEN-T, DG TREN taip pat tenka dirbti su keliomis kitomis politikos sritimis. DG TREN neseniai paskyrė 12 naujų pareigybių į padalinius, dirbančius su TEN-T. Dėl kiekvienam projektų vadovui paskirto projektų skaičiaus – reikia atsižvelgti į kai kurių TEN-T projektų sudėtingumą. Siekdama pasirengti 2007–2013 m. laikotarpiui, kai teks valdyti žymiai didesnį biudžetą, Komisija pasiūlė įsteigti vykdomąją agentūrą, kuri siūlo lankstesnę įdarbinimo politiką ir leidžia pasamdyti daugiau pareigūnų specialistų. Be to, agentūros darbuotojai užsiimtų tik projektų valdymo veikla ir neturėtų spręsti politikos klausimų. Komisija skatina judumą ir nenagrinėja tęstinumo problemos, įgyvendindama stabilius ir tvirtus procesus, tam pasitelkdama įvairias priemones ir metodus, padedančius už projektus atsakingiems darbuotojams ir deleguotiems nacionaliniams ekspertams. 2006 m. numatoma sustiprinti pirmiau minėtas priemones ir parengti už projektus atsakingiems darbuotojams visas procedūras apibrėžiantį vadovą. |
54. |
Nors politikos klausimus teoriškai galėtų centralizuotai spręsti vienas politikos padalinys, visada naudingas už projektus atsakingų vadovų (kurie yra geriau susipažinę su specifinėmis realiai įgyvendinamų projektų problemomis) įnašas, siekiant užtikrinti nuoseklų ir praktinį politinį metodą. |
55. |
Kaip paaiškinta 53 dalyje, Komisija visada paskirsto darbuotojus atsižvelgdama į poreikius ir į galimus apribojimus. Komisija manymu, paskyrus papildomai darbuotojų pakankamai išteklių galėtų būti skiriama skirtingoms užduotims, taip pat vertinimui ir priežiūrai. |
56.–57. |
TEN-T projektų vadovai turi turėti įvairiapusiškos profesinės patirties ir kompetencijos, o ne vien tik būti techniniai ekspertai. Nors standartiniai mokymo kursai visada bus svarbi darbuotojų profesinio ugdymo, integravimo ir motyvavimo priemonė, didžioji mokymosi dalis Komisijoje vyksta darbo vietoje. Mokymas darbo vietoje ir įgūdžių perkėlimas iš vienos darbo vietos į kitą – pats veiksmingiausias būdas. Komisijos nuomone, dauguma projektų vadovų turi būtinos profesinės patirties. Iš tiesų dauguma projektų vadovai yra įgiję išsilavinimą su transportu susijusioje srityje ir (arba) turi kelerių metų profesinę patirtį transporto srityje ir (arba) atitinkamos TEN-T projektų valdymo patirties. Taigi, Komisija mano, kad jos darbuotojai turi tinkamos kvalifikacijos darbui atlikti. |
58. |
Svarbi mokymų dalis – tai mokymas darbo vietoje. Iki šiol apie tokią mokymo veiklą oficialiai nebuvo pranešama IT pagrindu veikiančioje mokymų duomenų bazėje. Komisija skirs ypatingą dėmesį, siekdama užtikrinti, kad su TEN-T dirbantys jos darbuotojai dalyvautų atitinkamuose rengiamuose mokymuose transporto srityje. |
59. |
Kaip minėta 57 dalyje, Komisija mano, kad už projektus atsakingų darbuotojų techninė kompetencija yra pakankama. Jų kompetenciją papildo deleguoti nacionaliniai ekspertai, kurie pasitelkiami politikos klausimams nuo 2005 m. |
60. |
Iš esmės nuo 2003 m. lapkričio mėn. pabaigos buvo laikomasi Komisijos taisyklių, taikomų deleguotiems nacionaliniams ekspertams. DG TREN ir toliau dės pastangas skirdamas deleguotus nacionalinius ekspertus bendresnio pobūdžio ir konceptualesnėms užduotims, susijusioms su politikos formavimu ir įgyvendinimu. |
61. |
Komisijos taisyklės – deleguotų nacionalinių ekspertų atsakomybės sričių valdymo sistema, ribojanti deleguotų nacionalinių ekspertų naudojimą kaip visuotiną priemonę, neatsižvelgiant į jų kompetenciją. Bet kokio įmanomo interesų konflikto vengimas naudojantis deleguotų nacionalinių ekspertų paslaugomis yra pagrįstas ir tam teikiamas prioritetas. Nuo 2005 m. deleguotiems nacionaliniams ekspertams dažniausiai buvo paskiriamos politinio pobūdžio užduotys, kurias atliekant galima visapusiškai pasinaudoti jų kompetencija. |
62. |
Komisija planuoja įsteigti vykdomąją agentūrą, kuri pajėgtų susidoroti su naujaisiais uždaviniais (žr. atsakymus į 53 ir 57 dalis). |
64. |
Naujoje išlaidų ir ekonominės naudos analizėje buvo atsižvelgta į Audito Rūmų pastebėtus veiksnius bei pritarta TEN-T agentūros įsteigimui. Tuo tarpu 2005 m. liepos 20 d. Komisija priėmė atitinkamus pasiūlymus. Pagrindiniai išlaidų ir ekonominės naudos analizės išryškinti papildomi pranašumai – tai galimybė įveikti sunkumus, susijusius su naujuoju 2007–2013 m. biudžeto laikotarpiu, didesnis lankstumas įdarbinant transporto specialistus, projektų valdymo supaprastinimas, TEN-T matomumo didinimas bei intensyvesnis visų su projektų įgyvendinimu susijusių šalių koordinavimas. |
66. |
Nors Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) reglamente nepateikiama aiškių nuostatų dėl vienu metu vykdomo veiksmo finansavimo iš kitų Bendrijos šaltinių, išskyrus kitus struktūrinius fondus, tokį vienu metu vykdomą finansavimą draudžia Finansinis reglamentas (žr. jo 111 straipsnį). Bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo nustatančio reglamento projekte būsimam 2007–2013 m. laikotarpiui (KOM(2004) 492) Komisija įtraukė nuostatą, neleidžiančią finansuoti vieno veiksmo iš kelių skirtingų Bendrijos šaltinių. |
67. |
TEN-T lėšos ir struktūriniai fondai gali finansuoti tą patį „projektą“, ypatingą dėmesį skiriant tam, kad jie nefinansuotų to paties projekto veiksmo, etapo ar dalies. Naujajame TEN reglamento projekte (KOM (2004) 475) nustatoma, kad Bendrijos finansinė parama neskiriama projekto atkarpoms, gaunančioms paramą iš kitų Bendrijos finansavimo šaltinių. |
68. |
Iki šiol nebuvo pastebėta jokių per didelio finansavimo ar dvigubo finansavimo atvejų. Jau veikia įvairūs mechanizmai, ribojantys pernelyg didelio ar dvigubo finansavimo riziką: pareiškėjams nustatyta prievolė savo paraiškose pateikti informaciją apie finansavimą iš kitų Bendrijos finansavimo šaltinių, metodiškai atliekamos konsultacijos tarp tarnybų apie finansavimo pasiūlymus bei palaikomi už projektus atsakingų darbuotojų ryšiai. Valstybės narės taip pat yra įtrauktos į kontrolės procesą. Finansavimas iš kelių šaltinių – vienas aspektų, kuriuos visų projektų atvejais turi patikrinti struktūrinius fondus ir Sanglaudos fondą valdančios tarnybos. Tokios kontrolės veiksmingumą tikrina valstybių narių ir Komisijos audito tarnybos. |
69.–72. |
Nors iki šiol nebuvo nustatyta nė vieno per didelio finansavimo ar dvigubo finansavimo atvejo, Komisija ketina ir toliau tobulinti turimas koordinavimo priemones. Be kita ko, ji primins TEN-T finansinės paramos gavėjams būtinybę pranešti apie kiekvieną TEN-T projektų finansavimo iš kelių šaltinių atvejį. Jeigu mažesniems projektams suteikiamas ERPF finansavimas (neviršijantis 50 mln. eurų ribos, kurią pasiekus būtina pranešti Komisijai) po to, kai buvo priimtas sprendimas skirti TEN-T dotaciją, Komisija prašo paramos gavėjų informuoti ją apie tokius finansavimo atvejus. 2005 m. paraiškos ir vertinimo formų formuluotės yra aiškesnės; pagal jas iš valstybių narių reikalaujama išsamesnės informacijos apie finansavimo iš kelių šaltinių atvejus. |
73. |
Pagal sutarties su EIB sąlygas EIB gali būti paprašytas atlikti pirminį vertinimą arba visą įvertinimą. „Kiti išorės ekspertai“ pasitelkiami tik strateginiams ar ex-post tyrimams. DG REGIO taip pat naudojasi išlaidų ir ekonominės naudos analizę atliekančiais vidaus specialistais. Daugiametė pagrindinė sutartis taip pat apima projektus aplinkos apsaugos srityje. Ji naudojama tiek Sanglaudos, tiek ISPA fondams. DG REGIO ketina sustiprinti bendradarbiavimą su EIB būsimą programavimo laikotarpį užmegzdamas naują techninės paramos partnerystę, vadinamąją JASPERS (ir reiškiančią „Bendrą paramą projektams Europos regionuose remti“, angl. „Joint Assistance in Supporting Projects in European Regions“), kuri pasiūlys valstybėms narėms, ypač 2004 m. gegužės 1 d. į ES įstojusioms naujosioms narėms, paramą rengiant didelius projektus. |
74. |
DG REGIO ir DG TREN yra pasirengę išnagrinėti būdus, kaip būtų galima sustiprinti juose dirbančių specialistų bendradarbiavimą, pagrįstą abipusės naudos ir praktiškumo principu. 2005 m. birželio mėn. DG TREN pasirašė su EIB susitarimo memorandumą, kuriuo sukuriama bendradarbiavimo struktūra politikos bei investicijų į transportą ir energetiką srityse, ypač kuriant transeuropinius tinklus. |
75. |
DG TREN jau yra nagrinėjęs kitas turimas metodikas, kurios nebuvo laikomos tinkamiausiomis TEN-T projektų atrankai. Todėl buvo nuspręsta laipsniškai pritaikyti turimas priemones specialiesiems poreikiams. |
77. |
Tarnybų tarpusavio konsultacijos suteikia generaliniams direktoratams, su kuriais buvo konsultuotasi, pakankamai laiko kruopščiai išnagrinėti finansavimui pasiūlytus projektus, siekiant užtikrinti koordinavimą, išvengti dubliavimosi su kitais Bendrijos finansavimo šaltiniais ir prireikus laikinai nutraukti finansavimą. Prireikus galutinis terminas gali būti pratęstas. Komisija išnagrinės TEN-T projektų duomenų bazės sukūrimo galimybę. |
78. |
Nors iki šiol nebuvo pastebėta jokių per didelio finansavimo ar dvigubo finansavimo atvejų, Komisija sutinka, kad susiję generaliniai direktoratai privalo visapusiškai bendradarbiauti užtikrindami per didelio finansavimo ar finansavimo iš kelių šaltinių bet kokios rizikos pašalinimą. Jos manymu, šios rizikos mėginama išvengti prašant paraiškose nurodyti informaciją apie kitus finansavimo šaltinius ir keičiantis informacija tarp susijusių generalinių direktoratų. Informacijos trūkumo apie mažesnės kaip 50 mln. eurų vertės projektus, gaunančius finansavimą iš ERPF, tikimybė sumažės primenant TEN-T paramos gavėjams apie jų pareigą pranešti reikiamą informaciją. |
79. |
Abu susiję generaliniai direktoratai išnagrinės vykstančio tarpusavio bendradarbiavimo dalyvaujant bendrose komandiruotėse bei priežiūros komitetų posėdžiuose išplėtimo būtinybę ir mastą. |
IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS
80. |
Komisija norėtų pasiremti savo atsakymais į 14, 15 ir 21 dalis. Komisijos nuomone, projektų atrankos procesai užtikrina tinkamą prioritetų nustatymą, atsižvelgiant į turimą ribotą biudžetą, nes Komisija atrenka projektus iš valstybių narių pasiūlymų, atitinkančių TEN-T gaires. Šiomis gairėmis, kuriose tarpvalstybiniai projektai tėra vienas iš aštuonių prioritetų ir kurias priima Europos Parlamentas ir Taryba, siekiama užtikrinti kuo didesnę pridėtinę vertę Europai. Be to, 2004 m. peržiūrėtose TEN-T politikos gairėse įdiegiamas principas, pagal kurį Bendrijos finansinė parama sutelkiama trisdešimčiai prioritetinių projektų, įskaitant tarpvalstybinius projektus. |
81. |
|
82. |
Naujas tipinis Komisijos finansavimo sprendimas, taikytinas nuo 2005 m., atsižvelgia į Audito Rūmų pateiktas rekomendacijas ir leis užtikrinti veiksmingesnę projekto priežiūrą bei efektyvias kontrolės priemones (žr. atsakymus 26 ir 27 dalyse). |
83. |
|
84. |
Daugiametis MIP pobūdis neatleidžia Komisijos nei nuo atsakomybės kasmet tikrinti tokių projektų vykdymo pažangą, nei nuo preliminarios paramos paskirstymo persvarstymo. Be to, Komisijos manymu, metinis vertinimas yra projektų priežiūros dalis, kuri laikoma esmine (taip pat žr. 42 ir 44 dalyse pateiktas pastabas). Jis taip pat suteikia informacijos, leidžiančios priimti atitinkamus sprendimus, atsižvelgiant į kasmetinį turimą biudžetą bei projekto pažangą. Prireikus 2005 m. ir 2006 m. Komisija nusprendė sujungti metinius finansavimo sprendimus (žr. atsakymą 30 dalyje). Parengti bendrą metodiką pasirodė ypač sunku, turint omenyje tokią didelę įvairių transporto rūšių projektų įvairovę (geležinkeliai, automagistralės, oro transportas ir pan.). Be jau turimų bendrųjų projekto vertinimo gairių, Komisija parengs specialiąsias TEN gaires. |
85. |
|
86. |
Be paramos gavėjų pateikiamos informacijos, yra ir kitų projekto priežiūros procesui svarbių elementų (žr. atsakymą 45 dalyje). Valstybių narių pareiga patikrinti politikos tikslų įgyvendinimą ir bendro finansavimo ribas yra aiškiai įtraukta į vertinimo formą, kuri yra pridėta prie 2005 m. Komisijos finansavimo sprendimo. |
87. |
|
88. |
Neviršydama metinio biudžeto nustatytų finansavimo ribų, taip pat atsižvelgdama į kitas ypatingo prioriteto sritis, Komisija skyrė papildomai teisės aktais numatytų darbuotojų dirbti su TEN-T. Be to, Komisija planuoja įsteigti vykdomąją TEN-T agentūrą. Komisijos nuomone, dauguma projektų vadovų turi būtinos profesinės patirties (žr. atsakymą 57 dalyje). Atrankos procesas užtikrina, kad darbui atlikti skiriami atitinkamos kompetencijos ir profesinę patirtį turintys darbuotojai. Mokymas darbo vietoje ir nuolatinis mokymasis yra svarbus Komisijos mokymo politikos elementas (žr. 58 dalį). Kaip jau minėta 53 ir 60 dalyse pateiktuose atsakymuose, Komisija imasi priemonių tęstinumo problemai spręsti, įgyvendindama stabilius ir tvirtus procesus. Nuo 2003 m. lapkričio mėn. pabaigos iš esmės laikomasi deleguotiems nacionaliniams ekspertams taikomų Komisijos taisyklių (įskaitant interesų konflikto vengimo taisykles). DG TREN ir toliau dės pastangas skirdamas deleguotus nacionalinius ekspertus bendresnio pobūdžio ir konceptualesnėms užduotims, susijusioms su politikos formavimu ir įgyvendinimu. |
89. |
|
90. |
Iki šiol nepastebėta jokių per didelio finansavimo arba dvigubo finansavimo atvejų. Naudojantis Komisijos turimomis priemonėmis (žr. 65–75 dalis), iš esmės galima nustatyti, ar projektas, kuriam buvo paprašyta suteikti finansavimą, yra finansuojamas iš kelių EB valdomų šaltinių. Komisija taip pat norėtų pabrėžti, kad ir valstybės narės privalo pateikti išsamią ir teisingą informaciją. Komisija negali sistemingai tikrinti, ar valstybės narės pateikė teisingus duomenis, tačiau, atliekant priežiūros patikrinimus ir auditą, būtent šie aspektai tikrinami pirmiausia. Už projektus atsakingų darbuotojų reguliarus ryšių palaikymas ir lankymasis valstybėse narėse padeda apriboti per didelio finansavimo arba dvigubo finansavimo atvejų riziką. Tik projektai, kurių vertė nesiekia 50 mln. eurų ir kurie gali būti bendrai finansuojami su ERPF, gali tapti realiu dvigubo finansavimo objektu, nes tokiais mažesnės finansinės paramos atvejais valstybės narės neprivalo pateikti šių projektų Komisijai tvirtinti. Tačiau tokios rizikos bandoma išvengti per valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemas bei atliekant auditą. Komisija taip pat primena valstybėms narėms, kad TEN-T finansinės paramos gavėjos privalo atskleisti Komisijai apie vėliau jiems suteiktą ERPF finansavimą. |
91. |
|
(1) Tyrimų apibrėžimas: tyrimai būtini projekto apibrėžimui, įskaitant parengiamuosius, įgyvendinamumo ir įvertinimo tyrimus bei bet kurias kitas technines priemones, išankstinius veiksmus, kurie reikalingi galutiniam projekto suformavimui ir leidžia priimti galutinį sprendimą dėl finansavimo, pvz., patikrinimo vietoje veiksmai ir detalios sąmatos parengimas.
Darbų apibrėžimas: medžiagų, sudedamųjų dalių, sistemų ir paslaugų pirkimas ir tiekimas, statybos darbų atlikimas ir įrengimo darbai, susiję su projektu, įskaitant įrenginių gavimą ir pritaikymą projektui.